— 27 — 
op til 15—20 m. med et snefok saa tæt at man ikke ser 5 
skridt foran sig, saa kan det være rent livsfarlig at skulle tik 
bakelægge en strækning paa etpar hundrede meter. For at 
bedømme om en overvintring har været streng eller ikke, 
maa man derfor ikke bare kjende temperaturene, men ogsaa 
vindforholdene. 
Den følgende tabel viser hvor mange dager vi i de en¬ 
kelte maaneder har hat vindhastigheter paa over 10 m/sec., 
og hvor mange ganger vindhastigheten har overskredet 18 
m/sec., den grænse som meteorologene i almindelighet sætter 
for storm. 
Maaned 
Okt. 
Nov. 
Dec. 
Jan. 
Feb. 
£ 
p 
i -t 
c« 
April 
Mai 
Juni 
Dage med vindh. 
over 10 m/sec. 
8 
6 
12 
10 
0 
4 
3 
5 
2 
Derav med vindh. 
over 18 m/sec. 
0 
0 
2 
4 
0 
0 
0 
0 
0 
Man ser, at om høsten og i løpet av den første del av 
vinteren har vindhastigheter over 10 m/sec. været forholdsvis 
hyppige, og hyppigst i december og januar. Disse to maaneder 
er ogsaa de eneste som kan opvise stormer, 2 i december og 
4 i januar. Den 25de januar var vindhastigheten om formid¬ 
dagen oppe i ca. 24 m/sec.; den største vi har iagttat. 
I denne forbindelse kan det være værd at gjøre opmerksom 
paa at det var netop i december og januar at temperaturfor¬ 
skjellen mellem de østlige og vestlige vinde, altsaa mellem 
de strøk som ligger vestenfor og de som ligger østenfor os, 
var størst (sml. fig. side 26). Der kan neppe være tvil om 
at der er en sammenhæng mellem de store temperaturfor¬ 
skjeller og stormfuldheten. 
I de koldeste maaneder, februar og mars, har vi sjelden 
hat vind over 10 m/sec., saa alt i alt har vinteren ikke været 
særlig blaasende. Stormene omkring a årsskiftet var rigtignok 
voldsomme, men oftest kortvarige. Utover vaaren og somme¬ 
ren har sterk vind hørt til sjeldenhetene. De sterkere vinde 
har altid blaast fra SW eller NE; noget som nærmet sig 
storm fra NW eller SE har vi aldrig hat. 
