— 40 — 
han tilhørende en Scalpellid. Dette fund vilde selvfølgelig 
være et sterkt indicium mot de ovenfor anførte teorier. Men 
senere undersøkere har paapekt at hans opdagelse ikke holder 
stik og man har i virkeligheten hittil ikke fundet noget som 
kan tyde paa at hannene skulde være rudimentære herma- 
froditer. — 
Selv om man, som fremholdt i begyndelsen av denne ar- 
tikel, endnu ikke kan gjøre sig op nogen begrundet mening 
om cirripedienes direkte tilknytning til nogen av de øvrige 
krepsdyrgrupper, har det sidste decenniums undersøkelser 
kastet et godt lys over slegtenes indbyrdes genealogiske for¬ 
hold. Dette skyldes ikke mindst de mere indgaaende studier i 
tropefarvandene og den vegt, som er blit lagt paa studiet av 
ungstadiene som tidligere har været mindre paaagtet. Men 
samtidig har det vist sig, at vor kundskap om cirripedienes 
biologi endnu er altfor mangelfuld og at der netop her ligger 
et felt aapent, særlig for dem som har anledning til at studere 
tropefarvandenes artrike fauna med dens sterkt varierende 
livsvilkaar. 
Lomvien (Uria troile). 
lagttagelser fra Færøerne. 
Av Sverre Patursson. 
De mægtige fjeldmurer, der danner Færøernes vestlige 
ytterkyster mot havet har alene ved sin merkværdige og kjæm- 
pemæssig formede arkitektur en dyp interesse i sig selv for en¬ 
hver beundrer av naturen, men uten det myldrende bergfugle- 
liv, uten lomvien, vilde disse dog ikke været andet end nøkne 
stenbilleder og livløse bygningsformer. 
Det er lomvien, der fremfor alt har skapt de færøiske 
fuglefjelde til det, de er — til at være det eiendommeligste i 
vort lands natur, uutslettelig i erindringen for den, som en¬ 
gang har lært dem og fuglelivet derute at kjende. 
— Der er vel ikke mange lande, der bedre end Færøerne 
er egnet til at være opholdssted for sjøfugl, sønderdelt som 
