— 8 — 
de resultater som er naadd paa de forskjellige omraader. 
En fremstilling som skrives paa stedet, mens undersøkelserne 
tildels endnu er igang og før hele det videnskabelige materiale 
er kritisk gjennemarbeidet, kan selvfølgelig ikke gjøre krav 
paa at være nøiagtig i alle detaljer. De tal som meddeles er 
neppe helt korrekte; for korrektioner av forskjellig art er ofte 
bare anbragt løselig, saa ingen maa overraskes om der op- 
trær avvikelser naar de endelige resultater foreligger færdige. 
Astronomiske observationer. 
Det var av stor betydning at faa vor beliggenhet bestemt saa 
nøiagtig som mulig for at faa et sikkert utgangspunkt for al 
kartlægning. 1 aarets løp blev der derfor tat en række obser¬ 
vationer av sol, maane og stjerner for at finde vor bredde og 
længde, og desufen blev der jevnt tat tidsobservationer for at 
holde gangen av vore kronometre under kontrol. Vi hadde til 
raadighet et temmelig stort universalinstrument som var an¬ 
skaffet til den første Framfærd, og med hvilket man kan 
maale høider med en nøiagtighet av et par buesekunder. 
Det at bestemme bredden er en forholdsvis let opgave; 
de enkelte observationer stemmer derfor meget godt indbyrdes 
enten de er tat ved en temperatur av under —40° C. eller ved 
omkring 0°, hvad der fremgaar av følgende sammenstilling: 1 ) 
Dat. 
Obs. nordl. br. 
Temperatur. 
14. 
septbr. 
1918 ... 
. 77° 32' 38" 
— 6° 
13. 
decbr. 
1918 ... 
. 77° 32' 35" 
— 35° 
9. 
jan. 
1919 .... 
. 77° 32' 33" 
— 38° 
10. 
mars 
1919 .... 
. 77° 32' 35" 
— 42° 
21. 
juni 
1919 ... 
. 77° 32' 38" 
— 2° 
Middelværdien blir: 
y = 77° 32' 36" 
og feilen i bestemmelsen er neppe meget større end 2 sekunder, 
som svarer til ca. 60 m. 
0 Anm. Ved beregning av refraktionen er i mangel av nogen 
andre Bessels tabeller i Vegas logarithmetabel benyttet. Disse er ekstra- 
polert grafisk til de lave temperaturer. Det ser ut som om korrek- 
tionene for temperatur derved er blit litt for store. 
