— 81 — 
trent samme antal timer efter maanens kulmination d. v. s. 
efter det klokkeslet, da maanen stod i syd eller nord. Den 
tid som forloper me 11 em maanens kulmination og det næst 
etterfølgende høivand kaldes stedets havnetid. Kort efter fuld- 
og nymaane er forskjellen mellem hoi- og lavvand meget stor, 
da har man springflod, men naar maanen staar i et av 
kvarterene er forskjellen liten, man har nipflod. De to hoi- 
vand, som optrær i løpet av samme dogn er oftest ikke like 
hoie, der findes en daglig ujevnhet som er avhængig av 
maanens deklination, om maanen staar syd eller nord for 
ækvator. Paa hoie bredder er der stor tendens til utvikling 
av den daglige ujevnhet. Tidevandsbølgen viser forøvrig en 
mængde uregelmæssigheter paa de forskjellige steder; et 
»normalt« tidevand horer nærmest til sjeldenhetene. 
Maalingene og registreringene her har nu først og 
fremst vist at forskjellen mellem hoi- og lavvand i alminde- 
lighet er liten, den dreier sig i middel om 30 cm. Ved nip¬ 
flod er den ca. 20 cm., ved springflod ca. 40 cm., men særlig 
ved kuling eller storm fra vest kan våndet presses hoit op, 
slik at de virkelige forandringer i vandstanden kan gaa op 
til over en meter. 
Havnetiden er her meget nær 10 timer, d. v. s. høivandet 
indtrær først 10 timer efter maanens kulmination. 
Saavidt jeg har kunnet bedømme det ved en overfladisk 
bearbeidelse av registreringene fra en enkel maaned har flod¬ 
bølgen her en meget regelmæssig karakter. De to høi- og 
lavvand i døgnet er altid meget tydelige, men den daglige 
ujevnhet trær ogsaa tydelig frem; det er sjelden at de to 
høivand er like høie. 
Den tidevandsbølge, som naar os her, er utvilsomt den 
samme, som kommer fra det nordlige Atlanterhav og stryker 
langs Norges vest- og nordkyst. Denne bølge fortsætter over 
Barentssjøen og langs Sibiriens nordkyst. Det nordatlantiske 
tidevand, tidevandet langs den. norske kyst og ved Spitsber¬ 
gen utmerker sig netop ved den samme regelmæssige karakter, 
som den vi har truffet her, saa allerede dette tyder paa en 
sammenhæng; men der findes ogsaa en anden kjendsgjerning 
som taler et tydeligere sprog. 
6 
