— 88 — 
Her, hvor sneen omtrent var borte allerede i slutten av mai, 
hadde jeg haapet at finde rik plantevekst, men antallet av 
arter var mindre og eksemplarene mere forkrøblede end ved 
A4audhavn. Dette forhold forklares nok derved at vi omkring 
Maudhavn har forholdsvis megen variation i jordbundens 
beskaffenhet, dels stikker skiferfjeldet frem med forvitret over¬ 
flate, dels findes der sand og lere. Antallet av blomster¬ 
planter her er 31; nogen fortegnelse over artene kan jeg 
ikke gi, for jeg har ingen midler til at bestemme dem. 
Hvorvidt vore faa skrapninger paa sjøbunden og træk 
med planktonhov har bragt nævneværdige resultater eller ikke, 
kan jeg ikke bedomme. 
Vort materiale av observationer og registreringer blir 
nu gjort klart til hjemsendelse, dels for at vi kan være trygge 
for at de ikke gaar tapt, dels for at det kan offentliggjøres 
før det er blit mange aar gammelt. 
Jeg haaper det vil vise sig at det aar som har været 
tilbragt her i det mindste har git enkelte resultater av værdi 
og jeg er sikker paa at ekspeditionen nu i mange henseender 
er bedre rustet til at ta fat paa sin hovedopgave, utforskning 
av polaromraadet, end den var ved avreisen fra Norge i 
1918. 
Fra hvilken tid stammer de naturalistiske 
helleristninger? 
Av konservator Th. Petersen. 
I »Naturen«s oktoberhefte, s. 310 ff., har Haakon 
S h e t e 1 i g git en meget interessant meddelelse om et fund 
i England av naturalistiske dyrefigurer ridset paa to flint- 
stykker fra de forhistoriske flintgruber Grime’s Graves i Nor¬ 
folk. Figurene, hvorav den ene ganske sikkert og den anden 
antagelig forestiller dyr av hjorteslegten, har en fuldstændig 
palæolitisk karakter, men fundforholdene synes noksaa be¬ 
stemt at tyde paa at de maa dateres til yngre stenalder og 
ikiæ som man av stilistiske grunde kunde anta, til den ældre 
