— 90 — 
blemer i norsk arkæologi. Paa den ene side har vi de aldeles 
paafaldende likhetspunkter med palæolitisk kunst ikke blot 
i stil, teknik, motiver og ornamentale detaljer, men ogsaa i 
gruppering og milieu (kfr. Solsemhulen paa Leka, Nordtrøn- 
delag) 1 ). Denne parallelisme er saa fremtrædende at det 
har frembudt sig som en naturlig tanke at den skandinaviske 
naturkunst maatte ha sine forutsætninger i vesteuropæisk 
palæoliticum og hvile paa en kunstnerisk tradition fra denne 
kultur. For at formindske den kronologiske avstand har man 
derfor kunnet spore en tendens til at ville trække den skandi¬ 
naviske naturkunst tilbake i tiden, helt til ældre stenalder. 
Saaledes uttaler den svenske arkæolog dr. G. Hallstrom, 
der særlig har kastet sig over disse spørsmaal, om de na¬ 
turalistiske helleristninger i Skandinavien, at han er tilbøie- 
lig til at anta at disse ristninger snarere tilhører ældre end 
yngre skandinavisk stenalder 2 ). Ogsaa professor Shetelig 
har git uttryk for den samme tanke. 3 ) 
Paa den anden side fremgaar det imidlertid med stadig 
klarere bestemthet at den skandinaviske naturkunst har sin 
tyngde i yngre stenalder, og ialfald for Nordskandinaviens 
vedkommende, hvor den er rikest repræsentert, følger denne 
periode antagelig helt ned i broncealderen; at den i de nord¬ 
ligste egne av vort land optrær ogsaa i jernalderen, skal 
ikke her nærmere berøres. Dette gjælder saaledes de smaa 
skulpturer og løse gjenstande med indridsede dyrefigurer, 
som fortrinsvis synes at være knyttet til den yngre boplads- 
kultur, som bl. a. karakteriseres ved skiferens anvendelse som 
redskapsmateriale, i stigende grad jo længere nord man kom¬ 
mer. For Sveriges vedkommende skal her kun nævnes de 
to smaa elgfigurer av brændt ler fra Åloppebopladsen i 
Uppland 4 5 ), samt en kam av ben, hvis øvre hjørner prydes av 
et menneske- og et dyrehode, fra Gullrumbopladsen paa Got¬ 
land 3 ). Det vakreste stykke av denne art som er fremdraget 
A ) T h. Petersen, Solsemhulen paa Leka, »01dtidens« Rygh- 
Festskrift 1914. 
-) Fornvånnen 1908, s. 85. 
3 ) »Naturen« 1921, s. 210. 
4 ) Fornvånnen 1906, s. 111 ff. 
5 ) Svenska Fornminnesforeningens tidskr. X, s. 12. 
