— 111 
studier; hos andre havets dyr synes man derimot at ha under¬ 
søkt dem mindre 1 ). Det er naturligvis ingen let opgave at finde 
aarsakssammenhængen i sin helhet; men man bør ha opmerk- 
somheten henvendt paa fænomenene likesaavel i sjøen som 
paa landjorden, blandt de hvirvelløse paa samme maate som 
blandt fiskene. 
Den gamle lind med flogrognen ved 
„Stiftsgaarden“ j Bergen. 
Av jens Holmboe. 
Den orkanagtige storm av NNW, som lørdag den 17de 
december 1921 raste over store deler av Nordeuropa, gjorde 
i Bergen og i omegnen av denne by store ødelæggelser paa 
trævegetationen. Mange gamle og ærværdige trær blev væltet 
om. Men fremfor alt fortjener et av de trær, som stormdagen 
blev et offer for de løsslupne elementer, at omtales litt nær¬ 
mere nu naar det er borte. 
Ved Raadstupladsen, i centrum av byen, ligger den 
gamle »Stiftsgaard«, en av Bergens aller vakreste bygninger. 
Den er ifølge A. M. Wiesener (Berg. hist. foren, skrifter, 
no. 19, 1913) opført mellem 1704 og 1708, sandsynligvis. 
i 1705, og tjente fra 1723—1785 som bolig for stiftsbefalings- 
mændene i Bergen; nu eies den av Bergens kommune og 
brukes som lokale for forskjellige kommunale kontorer. Fra 
1809—1853 eiedes gaarden av stiftamtmand Edvard Ha¬ 
gerup, og efter ham kaldes den endnu almindelig »Hage¬ 
rup sgaar den«. 
Paa hver side av Stiftsgaardens trappeopgang, ut mot 
Raadstupladsen, har der indtil nu staat et gammelt lindetræ. 
Slegtled efter slegtled av bergensere har set disse vakre gamle 
trær staa der, og de indtok en fremtrædende plads i gate- 
billedet Hvem der først har plantet disse trær vites ikke, 
i ) I danske farvand har C. G. Joh. Petersen flygtig berørt 
fænomenet under sine boniteringsstudier. 
