— 151 — 
er da de indre elektroner anordnet paa samme maate som 
neons. 
Ut fra atomnumrene hos de ædle gasarter er vi saaledes 
istand til at bestemme antallet av elektroner i de forskjellige 
elektron-lag eller -skal som findes i atomene. Resultatene er 
gjengit i korthet i tabel 1. 
Tabel 1. Fordeling av elektroner i de forskjellige skal. 
Skal 
Antal elektroner 
ÆdeJ-gas. Svarende 
til fuldstændige lag 
Iste skal ... 
2 = 2 X l 2 
He 2 
2det „ Iste lag.. 
8 = 2 -X 2 2 
Ne 10 
2det „ 2det „ ........- 
8 = 2 X 2 2 
Ar 18 
3dje „ Iste „ . 
18 = 2 X 3 2 
Kr 36 
3dje „ 2det „ . 
18 2 X 3 2 
Xe 54 
4de „ Iste „ ... 
32 — 2 X 4 2 
Nt 86 
Saaledes indeholder Xenon-atomet, med et atomnummer 
paa 54, 54 elektroner anordnet paa følgende maate: Tæt 
inde ved nucleus er to elektroner som danner det første skal. 
Dette er orhgit av det andet skal, som indeholder to »lag«, 
hvert med 8 elektroner. Det tredje skal, som i Xenon-atomet 
er det ytre skal, indeholder 18 elektroner. 
En undersøkelse over antallene av elektroner i lagene 
(tab. 1, 2den kolonne) viser at disse staar i et enkelt mate¬ 
matisk forhold til hinanden, nemlig slik at de er proportionale 
med kvadratene av de paahinanden følgende hele tal 1, 2, 3 
og 4. Dette maa betragtes som kanske den mest fundamen¬ 
tale kjendsgjerning der ligger til grund for den periodiske 
anordning av elementene. Det er værd at lægge merke til 
at i Bohrs teori spiller disse samme tal, 1, 4, 9, 16 o. s. v., 
en fremtrædende rolle. Saaledes er elektronets energiindhold 
i de forskjellige »stationære stillinger« proportionalt med 
1, 1/4, 1/9, 1/16 o. s. v., og likeledes er diametrene i de for¬ 
skjellige mulige baner i Bohrs teori proportionale med 
1, 4, 9, 16 o. s. v. I B o h r s teori svarer de forskjellige sta- 
tionære stillinger til et forskjellig antal av kvanter (Planck’s 
kvanteteori), den inderste bane svarer til én kvante, den 
anden bane til to kvanter o. s. v. Vi maa saaledes anta 
