— 155 — 
elektroner som atomet maa opta for at faa dannet en av disse 
stabile sammenstillinger. 
For eksempel har magnesium en positiv valens paa to, 
siden dets atomnummer er 12 mens neons er 10. Svovl har 
en positiv valens paa 6, siden det har 6 elektroner mere end 
neon; men det har en negativ valens paa 2, fordi det maa 
opta endnu 2 elektroner til før det kan anta en form som 
argonatomets. 
Det er imidlertid klart at denne rølensteori endnu ikke 
er fuldstændig 1 ). Den kan ikke anvendes i de tilfælder hvor 
vi i almindelighet har antat valensene 4 for svovl, eller 3 og 5 
for klor o. s. v. Og i særdeleshet evner den ikke at forklare 
strukturen hos organiske forbindelser og saadanne stoffer som 
H 2 , Cl«, O, N 2 H s PCF o. s. v. 
j. J. Thomson, S t a r k, Bohr m. fl. formodet at 
elektron-par, som i fællesskap tilhørte to hinanden nærlig¬ 
gende atomer, i enkelte tilfælder kunde funktionere som 
kemiske baand mellem atomene, men denne idé har ikke været 
forbundet med forestillingen om elektronenes stabile grupper 
eller octeter. G. N. Lewis har i et vigtig arbeide fra 1916 
fremsat den idé at de stabile konfigurationer av elektroner 
i et atom skulde kunne ha elektron-/?^r fælles med hinanden, 
og han identificerte disse elektron-par med den organiske 
kemis kemiske bindingsenheter. Dette Lewis’ arbeide har 
dannet basis og har været inspirerende for mit arbeide over 
valens og atomstruktur. 
Et resultat av at octeter har elektroner fælles er, at det 
antal octeter som kan dannes av et git antal elektroner tiltar. 
To fluoratomer f. eks. som hver har 7 elektroner i sit ytre skal 
vilde ikke være istand til at danne octeter medmindre de fik 
fælles elektroner. Ved imidlertid at ha et eneste elektronpar 
fælles kan der dannes to octeter, fordi to octeter som har et 
par fælles bare kræver 14 elektroner. Dette tydeliggjøres 
hvis vi tænker os to kuber med elektroner ved hvert av de 8 
hjørner: Hvis kuberne anbringes slik i forhold til hinanden 
3 Teoriene av Kossel, L a c o m b 1 é, Teudt o. s. v. som 
nylig er blit fremsat i Tyskland er ikke kommet længer end hit, og 
de er derfor meget utilfredsstillende som en almindelig valensteori. 
