— 157 — 
strukturformler som den ordinære teori i alle de tilfælder hvor 
vi sætter kvælstoffets valens til 3, surstoffets og svovlets til 2, 
klorets og vandstoffets til 1. I andre tilfælder f. eks. i de hvor 
der er blit antat et quinquivalent kvælstof, gir den nye teori 
resultater som avviker fra den gamle, men som i hvert enkelt 
tilfælde stemmer bedre overens med de virkelige forhold. 
Teorien angir en række nye likhetspunkter mel lem visse 
substanstyper som jeg har benævnt isosteriske substanser. 
F. eks. angir den at kuldioksydets og kvælstofoksydullets mo¬ 
lekyler maa ha næsten identisk struktur, og dette bekræftes 
av den overordentlige likhet som disse gasers fysiske egen¬ 
skaper viser. Kvælstof og kulstofmonoksyd er et andet sæt 
gaser som er lignende beslegtet. Teorien klargjør ogsaa for 
et antal av før uanede tilfælder av likhet i krystallinsk form 
(isomorfisme). 
Det er tydelig at tidligere har uttrykket valens været 
brukt for at dække hvad vi nu maa anse som tre forskjellige 
typer av valens, nemlig: 
1. Positiv valens: Det antal elektroner som et atom kan 
avgi. 
2. Negativ valens: Det antal elektroner som et atom kan 
opta. 
3. Covalens: Det antal elektronpar som et atom kan ha 
fælles med sine naboatomer. 
Det anbefales at man bare for valenser av covalens- 
typen anvender bestemte bindingsenheter i de kemiske formler. 
En av de vigtigste fordeler ved den her fremsatte teori er at 
det vil bli let at skjelne mellem covalens og de andre valens- 
typer og dermed at forutsi med sikkerhet paa hvilken maate 
elektrolytisk dissociation vil forekomme, hvis den i det hele- 
tat forekommer. 
