— 167 — 
ukyndigs fingeravtryk har lovlig gyldighet, og derav kan man 
slutte, at denne skik allerede længe var kjendt og i bruk. 
Endnu den dag i dag bærer de ikke skrivekyndige tyrkiske 
kjøhmænd en liten kapsel med en farvesvamp med sig, for 
at kunne undertegne vigtige forretningspapirer med sit finger¬ 
avtryk. Meget bekjendt er jo de udmerkede resultater, som 
den moderne kriminalistik skylder daktyloskopien (studiet 
av fingeravtryk), naar det gjælder at identificere forbrydere. 
I enhver stor politiforvaltning findes opstablet store sam¬ 
linger av fingeravtryk av forbrydere, i antal op til 100 000, 
og disse danner et uvurderlig materiale for den antropolo¬ 
giske, fysiologiske og almindelig videnskabelige forskning, 
saa meget mer, som samlingene blir internationalt utvekslet 
og derved kan studeres paa et bredere grundlag. 
At fingeravtryk er et saa udmerket individualitetsmerke, 
skyldes hovedsagelig to erfaringer: 1) man har aldrig hos 
to mennesker set fuldstændig overensstemmende papillarlinje- 
mønstre, og 2) tal og linjeføring i disse mønstre blir ufor¬ 
andret gjennem hele livet fra den første embryonale antyd¬ 
ning indtil døden. Denne forskjel i linjemønstre beror dels 
paa nogen faa bestaaende typer, men hovedsagelig paa møn¬ 
strenes finere utførelse og »stil«. Derigjennem adskiller 
ogsaa de mest like figurer hos to personer sig i saa mange 
enkeltheter, at ofte smaa brudstykker av "mønstret er nok for 
at betegne en person. Likeledes er alle disse fineste detaljer 
i mønstrene uforanderlige. Dette blev med den største natur- 
videnskabelige exakthet bevist av Herschel, Galton, 
W e 1 c k e r, og særlig gjennem praktisk anvendelse av meto¬ 
den ved identificering. 
Svedkjertellinjenes første anlæg, med hvis utvikling og 
fordeling papillarlinjemønstret staar i den nøieste forbindelse, 
findes hos embryo allerede i 4. maaned, hvilket stadium fig. 1 
viser. I 6. embryonalmaaned er tegningen allerede i alle 
enkeltheter tydelig fæstnet og paaviselig. Det er altsaa 
teoretisk mulig allerede i mors liv eller ved fortidlig fødsel 
utvilsomt at bestemme barnets individualitet. 
Efterat en videnskabelig katalogisering og klassifikation 
av de forskjellige fingeravtrykmønstre var forberedt gjennem 
mange arbeider, var det den engelske forsker Galton som 
