— 259 — 
tolket og derved gav os den fundamentale arvelighetslov som 
efter ham har faat navnet Men dels lov. 
Efter gjenopdagelsen av Mendels avhandling i 1900 er 
hans resultater blit bekræftet ved en uendelig række av under¬ 
søkelser, og Mendels lov for bastardenes forhold er det solide 
grundlag som de sidste 20 aars arvelighetsforskning har byg¬ 
get paa. Det har herved rigtignok vist sig at Mendels lov 
ikke er nogen 1 o v, men bare en regel, idet undtagelsene 
fra loven efterhaanden er blit mange. Men netop studiet av 
de bastarder som forholder sig avvigende fra Mendels lov, 
har git støtet til en ny utvikling i den moderne arvelighets¬ 
forskning. Det er her nok at minde om de opsigtsvækkende 
resultater som den amerikanske forsker Morgan og hans 
medarbeidere har naadd i sit arbeide med den lille bananflue 
(Drosophila) som forsøksobjekt. Dette er undersøkelser som 
synes at love os den dypeste og nær sagt fuldkomne indsigt 
i arvelighetslovene og det som ligger til grund for disse. Ogsaa 
for disse undersøkelser dannet Mendels arbeide det nødven¬ 
dige grundlag. 
Oscar Hag em. 
Dr. Hans Reusch. 
Den landskjendte geologiske forsker og populærviden- 
skabelige forfatter dr. Hans Reusch fyldte 5te september 
sit syttiende aar. 
For bare vel halvandet aar siden, i sit januarhefte ifjor, 
bragte »Naturen«, ianledning av dr. ReuscIFs fratræden som 
direktør for »Norges geologiske undersøkelse«, en artikel av 
prof. dr. Carl Fred. Kol d er u p om hans videnskabelige 
forskergjerning og om hans fortjenester av den institution som 
han fremfor alt viet sit livs arbeide. Til denne artikel vil vi 
her faa lov at henvise. 
Men »Naturen«s redaktion kan ikke la syttiaarsdagen gaa 
forbi uten at bringe jubilanten sin hjertelige lykønskning og 
varmeste tak for alt hvad »Naturen« skylder ham! Vort tids¬ 
skrift staar i et ganske særlig forhold til dr. Reusch, sin 
