— 261 — 
De nøkenfrøedes stilling i plantesystemet. 
Av universitetsstipendiat Rolf Nordhagen. 
Gymnospermene eller de nøkenfrøede spil¬ 
ler i nutidens flora en beskeden rolle hvad artsantallet 
angaar. Efter en engelsk statistik opgjort omkring aaret 
1900 er antallet 2500, mens de dækfrøede, angiospermene, 
utgjør ca. 103 000. Men i tidligere jordperioder var 
forholdet et helt andet. I mesozoisk tid (trias, jura, 
undre kritt) var gymnospermene de herskende 
planter paa jorden, og allerede i palæozoicum f inder 
vi deres forfædre i rik utvikling. I nutiden er de tydelig en 
utdøende række. Bare naaletrærne formaar fremdeles 
at hævde sig; de spiller kvantitativt en betydelig rolle som 
skogdannende trær. 
Men er gymnospermene en beskeden gruppe, saa er 
de saa meget vigtigere for forstaaelsen av plante- 
verdenens utviklingshistorie. Utforskningen av 
de nulevende og specielt de fossile gymnospermer hører med 
til de største seire som den botaniske forskning har vundet. 
Og det interessante er at det først er efter aaret 190 0, 
særlig i aarene 1903—1907 at de store, egentlig banebry¬ 
tende arbeider paa dette gebet foreligger (O 1 i v e r, Scott, 
K i d s t o n, W i e 1 a n d, N a t h o r s t o. fl.). Imidlertid 
var grunden allerede forberedt paa forhaand, ikke mindst 
ved de epokegjørende arbeider over befruktningen hos Ginkgo 
og Cycadéene som. i aarene 1896—1900 var offentliggjort 
av japanerne Ikeno og Hirasé og amerikaneren Web¬ 
ber, senere Coulter og Chamberlain o. fl., og som 
viste at disse gymnospermer var langt mere primitive 
end man før hadde anet. 
I. Gymnospermenes kjendetegn. 
I det følgende skal jeg i al korthet redegjøre for gym¬ 
nospermenes vigtigste karakterer og med ut¬ 
gangspunkt heri forsøke at knytte forbindelsen nedad i 
plantesystemet og o p a d til høierestaaende planteformer. 
