— 272 — 
Blomstene sat indklemt mellem bladrestene paa stam¬ 
men og var vistnok hvad man kalder protandriske o: 
stovbladene blev utviklet og funktionerte først, deretter frugt- 
bladene. Ytterst fandtes et blomsterdække, bestaaende 
av mange spiralstillede høiblader med skjælagtige haar 
(fig. 6). 
Støvbladene eller mikrosporofyllene var ganske 
merkværdige. De er glimrende opbevaret paa amerikanske 
eksemplarer, og er ca. 10 cm. lange og ligner f i n n e d e 
bregneblader (10—12 i antal). Nederst var de sam¬ 
menvokset til en krave. Først var de indbøiet, senere rettet 
de sig ut (fig. 6). Bladavsnittene hadde ca. 20 synangier 
paa undersiden sittende i 2 rækker, og disse producerte blom¬ 
sterstøvet (mikrosporene). 
Den h u n 1 i g e del av blomsten synes som nævnt at ha 
utviklet sig først senere, efterat støvbladene hadde utspillet sin 
rolle og var faldt av. Paa de europæiske eksemplarer har 
man fundet frugtstadiet fortrinlig opbevaret. Paa en kegle- 
formig blomsterbund (fig. 7) sat der en mængde frøemner 
paa lange stilker, som maa tolkes som frugtbladene; 
disse er likesom hos Ginkgo helt opbrukt til at danne frøem- 
nene. Men mellem disse sat der tynde, sterile skjæl 
(interseminale skjæl), som i periferien merkelig nok var op- 
svulmet, og som her sluttet sammen til en slags frugtvæg, 
med trange aapninger ned til frøemnene, som sat hvert for 
sig nede i sit hul — en høist original og enestaaende 
dannelse. 
Frøene er uhyre interessante idet de indeholder k i m 
(embryo), som hadde 2 frøblader; desuten manglet 
frøet frøhvite (oplagsnæringen var placert i selve ki¬ 
men). Dette forhold gjenfindes kun hos angiospermene (de 
tofrøbladede). 
Alt i alt er det 3 ting hvori Bennettitinae nærmer sig til 
angiospermene: 
1. De hadde undersædige tvekjønsblomster 
av samme type som undersædige angiospermer. 
2. De hadde en slags f r u g t, rigtignok en f a 1 s k frugtvæg 
(denne dannes nemlig ikke av de fertile frugtblader). 
