— 284 — 
er tillike ikke mindre end 9 andre arter av samme slegt blit fundet 
paa de Ostindiske øer, i Bakindien og paa Philippinerne. Men 
ingen av disse arter har dog saa kjæmpestore blomster som R. 
Arnoldii, selv om enkelte av dem i denne henseende kommer den 
ganske nær. 
Alle Rafflesia -artene lever parasitisk paa rotterne av forskjel¬ 
lige vildtvoksende vinranker (C/ss^s-arter), som er meget utbredt 
i urskogene i disse trakter. 
Snylterens hele vegetative system er sterkt reducert og ut¬ 
gjøres av uregelmæssig grenede celletraader, som gjennemsætter 
bastlaget og tildels veden i de nævnte C/ss#s-arters rotgrener. 
Fra dette celletraad-system, som næsten minder om et sop-mycel 
og er helt skjult inde i vertplantens indre, bryter grener ut gjen- 
nem C/ss&s-rotens barklag og danner saa et ganske kort skud, 
uten egentlige blade. Dette skud utgjøres næsten i sin helhet 
av en eneste blomst, som gjør indtryk av at sitte direkte paa 
vinrankens rot. 
Før blomsten har aapnet sig, ser denne nærmest ut som et stort 
rundt kaalhode. Den er en regelmæssig, oversædig femtalsblomst. 
Naar de 5 vældige blomsterdækblade breder sig ut, kommer der 
i blomstens indre tilsyne en stor bred, rund skive (» discus«), 
som sitter paa en lav søile og som bærer forplantningsorganene. 
Blomsten er vistnok altid enkjønnet. I hunblomsten sitter der paa 
oversiden av denne discus et stort antal støweier, i hanblomsten 
paa undersiden av discus talrike ustilkede, eiendommelig byggede 
støvknapper, som aapner sig ved en endestillet pore. I saavel 
han- som hunblomstene ser man desuten rudimenter av det andet 
kjøns organer. 
Blomstens tvermaal angis av de forskjellige forskere til fra 
64 cm. til ca. 1 m.; den synes altsaa at kunne variere adskillig 
i størrelse. Hele blomsten er saftig og kjødfuld, blomsterdæk- 
bladene hele 5 cm. tykke, og blomsten veier fra 10 til 15 pund. 
Kronbladene er teglrøde med lysere flekker. Blomsten har en 
utpræget aadsellugt, og allerede Arnold gjorde den iagtta- 
gelse, at den besøkes av fluer. Disse spiller sikkert en rolle ved 
overførelsen av støvet fra han- til hunblomstene. 
Frugten er et stort bær med talrike smaa frø. 
I den botaniske have i Buitenzorg paa Java har det oftere 
lyktes at bringe planten til at blomstre. Flere botanikere har 
her hat anledning til at studere den nærmere. Nylig har P. 
Justesen (i »Ann. du Jard. Bot. de Buitenzorg« Bd. 32, 1922) 
gjort rede for sine iagtagelser over Rafflesia Arnoldii i Buiten- 
zorg-haven. 
Han har fundet at de enkelte blomster bruker næsten et aar 
til sin utvikling, regnet fra det tidspunkt da det første lille anlæg 
kommer tilsyne paa roten av en Ciss us. Av 7 fuldt utviklede 
