306 — 
MV 
paa denne tid en hel del av jordens fjeldkjeder dannet, 
baade i og utenfor Europa. Da videre praktisk talt alle 
paa Novaja Semlja optrædende lagdelte bergarter er ældre 
end perm, og dannet i jordens oldtid, er de ogsaa alle 
foldet. Denne folding har været i høieste grad intens, 
saa intens at den nøiagtige karakter av disse sammen- 
stuvninger først kan klarlægges gjennem meget detaljerte 
undersøkelser. Novaja Semlja er derfor et forholdsvis 
vanskelig geologisk omraade at arbeide i. 
Fig. 8. Skematisk profil over Novaja Semlja (lagt over den sydlige 
del av Nordøen), visende hovedtrækkene i den geologiske struktur. 
I midten devonske og ældre bergarter, paa begge sider karbon og 
permokarbon. Det sorte betegner granit. 
Denne intense sammentrykning som har foregaat, har 
i stor utstrækning forandret bergartenes karakter: et konglo¬ 
merat med runde rullestener kan f. eks. være saa klemt at 
rullestenene paa tversnit ser ut som tynde, ofte smaafoldede 
striper, og fossilene, hvor disse har været tilstede, er ofte 
gjort helt ukjendelige og ubestemmelige. Det viser sig at tryk¬ 
ket, med derav følgende omvandling av bergartene, har 
været størst i landets centrale deler, og mindre i en sone 
langs vest- og østkysten. Forsaavidt har man at gjøre med 
hvad man kalder en symmetrisk bygget fjeldkjede. I denne 
henseende skiller Novaja Semlja sig skarpt ut fra de midtre 
og sydlige deler av Ural hvor omvandlingen er størst i øst 
og avtar vestover. Man kan tænke sig dette forklaret ved 
