313 — 
lag findes som fast fjeld vet man imidlertid ikke. Rimeligvis 
er det langt i nord, nær østkysten. Her skal findes flattlig- 
gende lava-lag der efter analogi med forholdene paa Franz 
Josefs Land o. s. v. maa antas at skrive sig fra denne 
samme tid. 
Med hensyn til den nærmeste geologiske fortid skal jeg 
her ikke gaa i detalj. Ogsaa i denne henseende er forholdene 
meget interessante, og kvartærgeologen, lektor G r ø n 1 i e, 
samlet paa den norske ekspedition et meget stort observations- 
materiale. Man har pragtfulde strandlinjer i en mængde 
forskjellige nivaaer, og havskjæl fandtes almindelig op til 
meget betydelige høider, helt op til ca. 240 m. o. h. Flater med 
rullestener — som man maa anta er dannet ved havets arbeide 
paa fjeldsidene — forekommer til langt over 300 m Av 
stor interesse er det at det synes som om der paa Novaja 
Semi ja har foregaat en betydelig landhævning i meget ny tid. 
Disse spørsmaal vil da muligens hr. Grønlie selv ved leilig¬ 
het forelægge for »Naturen«s læsere. 
Dvergaalegræsset (Zostera nana Roth) 
og dets forekomst ved den norske kyst. 
Av Jens Holmboe. 
Av aalegræs-slegten (Zostera) findes der i Europa to 
arter, som begge forekommer ogsaa i vort land. Det almin- 
delige aalegræs (Z . marina L.), som ofte ogsaa kaldes 
bændeltang, sjøgræs eller marlauk, har en vidtstrakt utbre¬ 
delse ved vore kyster og vokser mange steder, selv i Nord- 
Norge, i stor mængde i grunde havbugter og sund. Den 
anden art, dvergaalegræsset (Z. nana Rothj, har derimot 
indtil nu været regnet til vor floras største sjeldenheter. 
Det eneste sted i Norge, hvor denne art hittil har været 
fundet, er ved Brøndøen i Asker ved Kristiania. Her blev 
den i 1895 opdaget av prof. Axel B 1 y 11 »paa grundt vand 
og mudderbund i tusindvis, dannende hele enge paa bunden«. 
