— 331 — 
til mo dningsdel ingen spandt sig ut til tynde traader, som la 
sig parvis optil hinanden efter længden (fig. 4). OgMont- 
g o m e r y utkastet den dristige tanke, at det var den faderlige 
og den moderlige repræsentant inden hvert kromosompar, 
som under denne proces, syna ps is eller den parallele kon- 
jugation, indgik denne midlertidige forbindelse. Hvorfor ante 
man dengang ikke. 
Fig. 5. Skema av kjønsbestemmelsen. Kjønskromosomet, X, sort, de 
andre kromosomer hvite. Øverst: til venstre hunlig celle, til høire 
hånlig celle. Nederst: til venstre hunlig befrugtet egg, til høire hånlig 
befrugtet egg. 
For det andet blev endelig det fund gjort, som i E. B. 
W i 1 s o n’s videre bearbeidelse skulde lede til opklaringen 
av kjønsbestemmetsens gaate. Det viste sig nemlig, at der 
var én undtagelse fra loven om kromosomenes parvise op- 
træden. Hannens celler har et enkelt kromosom, som i motsæt- 
ning til de øvrige bare er tilstede i ental, ikke har nogen mak¬ 
ker. Dette, det saakaldte X-kromosom eller kjønskromosomet , 
gaar i modningsdelingen over i den ene dattercelle, mens 
den anden intet mottar. Av sædceller dannes der følgelig to 
slags, en halvdel som har et X-kromosom og en halvdel, som 
