332 — 
intet har (fig. 5 til høire). Hunnens celler har derimot to slike 
X-kromosomer; de gaar, ganske som de øvrige kromosomer, 
i modningsdelingen over i hver sin dattercelle, og resultatet 
blir, at alle egg kommer til at indeholde et X-kromosom (fig. 5 
til venstre). 
Ved befrugtningen foreligger følgelig to muligheter: 
Egget, som altid har et X-kromosom, kan enten befrugtes av 
en sædcelle, som har et X-kromosom. Resultatet blir da, at 
det befrugtede egg og dermed det nye individ faar 2 X-kro- 
-Å 4^ 
A 
/r 
Fig. 6. De hunlige og de hånlige cellers kromosomer hos Drosophila 
melanogaster. De hunlige cellers to stavformige X-kromosomer sees 
nederst i den hunlige celle (venstre). De hånlige cellers stavformige 
X-kromosom og hakeformige F-kromosom nederst i den hånlige celle 
(høire). I begge, to par bøileformige og et par smaa runde kromosomer. 
(Efter Bridges). 
mosomer, det blir en hun. Eller egget med sit X-kromosom 
kan befrugtes av en sædcelle, som intet har. Det nye individ 
faar da bare 1 X-kromosom i sine celler, det blir en han. 
Holder vi os til det i fig. 5 valgte eksempel, en art med 4 
almindelige kromosomer, har de hunlige legemsceller 4 + XX, 
de hånlige 4 + XO. De modne egg indeholder det halve 
antal, altsaa 2 + X, mens sædcellerne er av to slags, de, som 
har 2 + X og de, som har bare 2 + 0. Ved befrugtningen 
faar vi altsaa: 
eggcellen sædcellen 
(2 + X) + (2 + X) = 4 + XX, individet blir hunlig, 
eller (2 + X) + (2 + O) = 4 + XO, individet blir hånlig. 
