— 349 
gul hvitøiet og følgelig vise disse karakterer, mens den anden 
halvdel bare skulde bli heterozygote og derfor vild-type som 
moren. Halvdelen av sønnerne skulde ogsaa bli gul hvitøiede, 
da de fra moren faar et X-kromosom, som indeholder disse 
gener, mens den anden halvdel, som mottar et normalt X-kro¬ 
mosom, skulde bli vild-type. 
Det store flertal av F 2 -individene viser sig ogsaa at være 
av disse to typer, like mange gule hvitøiede og brune rødøiede 
hunner som hanner av de tilsvarende klasser. Men desuten 
faar vi som resultat av denne krydsning nogen faa individer, 
som er gule, men med normale røde øiner, og nogen, som har 
den vilde types brune farve, men hvis øiner er hvite, like mange 
av hver sort og like mange hanner som hunner av de to kate¬ 
gorier. De to gener, som moren mottok liggende i samme kro¬ 
mosom, maa altsaa her ha skilt lag. Gjentar vi eksperimentet 
mange ganger, faar vi med forbausende regelmæssighet altid 
samme resultat, undtagelserne forekommer altid i samme 
meget konstante procenttal. For de to geners vedkommende, 
som vi her har benyttet, faar vi 1.5 % av slike undtagelser, 
et tal, som er basert paa eksperimenter, som omfatter 
160 000 fluer. Karaktererne gul og hvitøiet viser sig altsaa 
at være sterkt koblet; men koblingen er ikke absolut. 
Hvis vi nu istedenfor karakteren gul farve, bruker en 
anden recessiv kjønsbunden mutation, klippede vinger, sammen 
med hvit i et tilsvarende eksperiment, viser det sig, at hvit 
og klippet er løsere sammenkoblet under nedarvingen end gul 
og hvit var. Her faar vi brud paa forbindelsen mellem de 
to i 18.5 % av tilfældene, vi faar blandt avkommet 18.5 %, 
som er hvitøiede med normale vinger eller rødøiede med 
klippede vinger. Og kjender vi disse to værdier, kan vi forutsi 
utfaldet av et tilsvarende forsøk med karaktererne gui og 
klippet. Det vil gi os 18.5 % + eller 1.5 % undtagelser 
i hvilke karaktererne gul og klippet har skilt lag. I det valgte 
tilfælde gir forsøkene 1.5 % + 18.5 % =20 % slike individer. 
Hvis vi i et eksperiment med karaktererne gul og hvit¬ 
øiet lar dem gaa ind i krydsningen fra forskjellige forældre, 
altsaa gul hun X hvitøiet han, og avler en F 2 generation, 
vil 98.5 % av sønnerne være enten gule eller hvitøiede, men 
1.5 % vil være enten hvitøiede eller vild-type. Ganske som 
