350 — 
vi altsaa kan faa brudt koblingen mellem to gener, som ligger 
i samme kromosom, kan vi faa bragt to gener tilhørende 
samme koblingsgruppe sammen i et og samme kromosom. 
Paa tilsvarende maate er en hel række faktorer tilhørende 
samme koblingsguppe blit prøvet, og alle viser indbyrdes 
kobling; men den styrke, hvormed to medlemmer er koblet 
til hverandre kan være av den mest forskjellige grad. Enkelte 
er saa sterkt koblet, at de næsten aldrig skiller lag, andre 
skiller lag i opimot 50 % av tilfælderne, slik at bare nøiagtige 
eksperimenter godtgjør, at de virkelig er koblet og ikke viser 
fri Mende 1’sk spaltning. Og overalt viser det sig, at kjen- 
der vi koblingsgraden mellem faktorerne A og B og mellem 
B og C kan vi forutsi, hvor sterkt A og C vil vise sig at holde 
sammen under nedarvningen. 
Den forklaring, som Morgan og hans elever, S t ur¬ 
te v a n t, Muller og Bridges, her har git, er følgende: 
Generne, arvefaktorerne maa ligge ordnet i lineær orden 
indenfor hvert kromosom som perler paa en snor, en tanke 
som R o u x allerede før ad teoretisk vei var naadd frem til. 
Avstanden mellem de enkelte gener er forskjellig. Paa et 
punkt av kjønscelleutviklingen, nemlig under den parallele 
konjugation (fig. 4) ligger de to medlemmer av et og samme 
kromosompar tæt optil hinanden efter længden. Hvis der nu 
i denne utviklingsfase indtrær et brud med paafølgende ut¬ 
veksling av de to makkeres brudstykker, en crossing-over, 
maa resultatet bli, at faktorer, som oprindelig laa i samme 
kromosom skiller lag, forutsat at bruddet indtrær mellem 
dem. Et slikt brud kan indtræ hvorsomhelst paa kromosomet, 
men det er klart, at det sjeldnere vil indtræffe mellem to 
gener, som ligger nær hinanden i kromosomet end mellem to, 
som ligger langt fjernet fra hinanden. 
Applicert paa de valgte eksempler faar vi altsaa føl¬ 
gende forhold. Den heterozygote ¥ 1 hun hadde et vild-type X- 
kromosom og et X-kromosom med faktorene gul og hvitøiet, 
som hver har sin bestemte plads et stykke fra hinanden (fig. 
14). I 1.5 % av tilfælderne indtrær det en crossing-over inden¬ 
for distancen mellem dem. De to X-kromosomer, som derved 
dannes, faar da henholdsvis genet gul, men ikke faktoren 
