— 351 — 
hvitøiet, eller genet hvitøiet, men ikke faktoren gul, hvorved 
de nævnte undtagelser fremkommer. 
Naar vi mellem hvit og klippet faar 18.5 % av brud, 
crossing-over, maa dette skyldes, at der er meget længere av¬ 
stand mellem disse to gener. At vi mellem genene gul og 
klippet faar 1.5 % +18.5 % = 20 % av Crossing over, er 
et resultat, som bekræfter den anførte tydning, idet rent geo¬ 
metrisk set, avstanden mellem de to faktorer (A og C), hvis 
disse ligger i lineær orden, kun kan være enten summen eller 
differensen mellem deres avstand fra en hvilkensomhelst 
tredje faktor (B), (S t u r t e v a n t). 
Procenten av crossing-over mellem to gener blir ut fra 
denne betragtning et uttryk for avstanden mellem dem, og vi 
blir istand til at maale kromosomene. Den avstand, som 
svarer til 1 % av crossing-over benyttes som enhet i dette 
genetiske længdemaal. Genene gul og hvitøiet ligger 1.5 
enhet fra hinanden, hvitøiet og klippet 18.5 enheter, mens 
distansen mellem gul og klippet er 20 enheter. 
Rigtigheten av Morgan’s her opstillede forklaring 
bestyrkes, naar vi undersøker hvordan tre gener av samme 
koblingsgruppe opfører sig under nedarvningen. En hun, 
som er homozygot for de recessive kjønsbundne gener hvite 
øiner, miniature vinger og gaflede haar, krydses til en vild- 
type han. En E t heterozygot vild-type datter krydses tilbake 
til en hvit miniature gaflet han. Resultatet av denne kryds- 
ning blir en hel række kombinationer av de gener, som samlet 
gik ind i forsøket. Den F x hun, vi tilbakekrydset, maa ha et 
X-kromosom med generne hvit miniature gaflet og et X-kro- 
mosom, som mangler mutante gener. Indtrær det nu ingen 
crossing-over mellem de to kromosomer, vil avkommet enten 
bli hvitøiet miniature gaflet eller vild-type (rødøiet, langvinget, 
rette haar) 1 , (se fig. 15 med forklaring). De to største klasser 
(O-klasserne) blandt avkommet viser ogsaa netop disse karak¬ 
terer. Indtrær der crossing-over mellem hvit og miniature 
