364 — 
og disse vil bli klassificert som non-crossing-over individer (se 
fig. 15 til høire). Hvis vi derimot ogsaa har med i forsøket 
genet miniature, som ligger mellem de to andre, da er vi istand 
til at kontrollere de fleste av dobbelt-bruddene, og da vil vi 
ved summering av crossing-over-procentene hvit-miniature 
og miniature-gaflet faa en korrektere værdi for avstanden 
hvit-gaflet. Kromosomkartene maa derfor bygges punkt for 
punkt ved en slik addering av de cmssingover-værdier, vi 
faar, naar vi benytter de gener, som ligger nærmest hinan- 
den, d. v. s. de som er sterkest koblet. Arbeider vi kun med 
to gener, som viser løs kobling, faar vi for lave værdier, da 
dobbelt-bruddene mellem dem ikke kommer med i beregningen. 
Det er vel overflødig at pointere, at dette længdemaal av 
kromosomene selvfølgelig ikke er noget metrisk maal. Vi 
vet, at bestemte temperaturer (P 1 o u g h) og ogsaa hunnens 
alder (Bridge s) ikke er uten indflydelse paa crosising-over- 
processen. Og Sturtevant og senere Bridges har 
videre isolert særskilte gener, som forandrer crossing-over- 
procenten i bestemte deler av bestemte kromosomer. Det er 
derfor klart, at man alene paa basis av meget store eksperi¬ 
mentelle data, som utligner variationene, kan skaffe sig nøi- 
agtige værdier. Kartene er derfor stadig gjenstand for for¬ 
bedring. Men som et hovedpunkt maa det fremhæves, at selv 
om værdierne, som alle biologiske værdier, varierer inden 
visse grænser i de enkelte forsøk, er genernes rækkefølge, 
deres indbyrdes plads i forhold til hinanden i kartene altid 
den samme. 
Det er klart, at kromosomteorien i denne Morgan- 
skolens dristige og konsekvente detalj utformning har været 
gjenstand for kritik. Men ingen har hittil kunnet gi en bedre 
forklaring av koblingsfænomenene. Og saameget tør ialfald 
sies, at den ogsaa her som videnskabelig teori er fuldt saa 
vel underbygget, som andre store videnskabelige teorier, der 
nyter almindelig anerkjendelse. Dens enestaaende værdi som 
arbeidshypotese staar daglig sin prøve. Den tillater vidt- 
gaaende detaljerte forutsigelser om forsøkenes utfald — et 
vigtig kriterion for en videnskabelig teoris bærekraft — og 
den har endnu ikke svigtet paa noget punkt overfor de mange 
nye genetiske fænomener, som stadig er dukket op i Droso- 
