— 372 
sig til en hun, og denne skulde bli vild-type, da den bare er 
heterozygot for eosin og miniature, som begge er recessive. 
Da legemscellernes kromosomer alle fremgaar ved simpel 
længdedeling av det befrugtede eggs kromosomer, skulde de 
alle bli hunlige og vild-type (fig. 24, øvre række). Alle faar de 
jo nemlig et vildtype X og et X med generne eosin og miniature. 
Nu hænder det imidlertid, at et av de ved kromosomenes 
længdedeling fremkomne datterkromosomer fakkes i delings- 
Fig. 24. Skema til forklaring av fremkomsten av gynandromorfen 
fig. 23. A 1—3: De to X-kromosomers forhold i en normal eggcelles 
første deling, et vild-type X-kromosom (sort) og et med generne eosin 
(e) og miniature (m). B. 1—3: Et vild-type X-kromosom elimineres, 
hvorved den ene dattercelle faar to X og blir hunlig og vild-type, 
mens den anden bare faar et X med generne eosin miniature og derfor 
blir hånlig og eosin miniature. 
planet og gaar tilgrunde, elimineres. I vort eksempel er det et 
vild-type X, som allerede i eggets første deling er blit elimi¬ 
nert paa denne maate (B, 2). Bare den ene dattercelle 
faar da to X, og den halvdel av dyret, som stammer fra 
denne, blir hunlig og vild-type. Den anden dattercelle faar 
bare et X-kromosom. Den halvdel av dyret, som nedstammer 
fra den, blir derfor hånlig, og den maa desuten bli eosin og 
miniature, da der i dens celler ikke er noget X-kromosom 
nummer to, som undertrykker virkningen av de recessive gener 
i det X-kromosom, dens celler indeholder (B, 3). 
