9 
findes en ældre strandvold, bestaaende av grns og pletvis dækket 
av den nævnte hedevegetation. Men langt mere iøinefaldende 
end kræklingen og de mørke moser er den vegetation av f j eld - 
planter som findes her. Der sees saaledes store masser av Silene 
acaulis og av reinblom (Dryas octopetala). Fjeldarve (Cerastium 
alpinnm) samt den haarede, tætbladede rublom, Draba incana, 
vokser mere spredt. 
Det er et almindelig forhold at træffe fjeldplanter paa stran¬ 
den i det nordlige Norge, og da især paa de av grus bestaaende 
høiereliggende strandvolde, som bølgerne ikke naar. Fjeldplanter 
som de nævnte taaler uttørring, da de har tørkeplanters bygning, 
og de kan derfor vokse paa det tørre grus, hvorfra de ikke let 
fordrives paa grund av den spredte bevoksning og den derav 
følgende ringe konkurranse om pladsen. 
Paa fastlandet sees ogsaa undertiden sandstrande i bunden 
av de store f jorde eller deres arme. Dette er f. eks. tilfældet i 
Lyngenfjorden, ved Skibottenelvens utløp, hvor der findes vidt- 
strakte sandavleiringer. 
Den ytterste del av stranden, like ovenfor den vegetations- 
løse fjære, bestaar av lerholdig sand, bevokset med strand søtgræs, 
strandkjæmpe (Plantago maritima) og strandkryp (Grlaux mari- 
tima). De to sidstnævnte naar ogsaa op til den indre og høiere¬ 
liggende del av stranden, som bestaar av tørt sand, og som for 
uten disse planter bærer østersurt, ryllik og knudet smaaarve 
(Sagina nodosa). Indenfor kommer en flat sandmark, dækket av 
flyvesand, og bevokset med marehalm og rødsvingel, planter som 
taaler at begraves av sandet, da de ved sin vandringsevne for- 
maar at vokse frem av dette. Sandmarken gaar omsider over i 
en hedelignende vegetation med krækling som karakterplante, 
men blandet med andre arter som melbær, smylebunke (Aira 
flexuosa) og harerug, samt enkelte fjeldplanter i den nærmest 
stranden værende del, nemlig Silene acaulis, fjeld-astragel, fjeld- 
kattefot og den lille fjeldmo-pil sammen med en og anden liten 
forkrøplet enerbusk. Denne hedelignende vegetation, som er 
ganske lav, fortsætter sig langt indover og gaar omsider over til 
bundvegetation i furuskogen. Paa leret bund har vegetationen 
et helt andet præg, som vi senere skal omtale. 
Ogsaa ved utløpet av den store Reisenelv i Nordreisen findes 
sandstrandsvegetation med følgende saltelskende planter i det 
