63 
maatte egne sig godt for denne slags studier. Dr. Andr. M. 
Hansen har allerede i sin bok »Landnaam« anstillet endel betragt- 
ninger over benævnelser for planter i stedsnavne, dog ikke ganske 
i den ber fremholdte tankegang. TJndersøkelserne burde kanske 
fortsættes. Lot det sig endelig fastlaa, at vore nuværende 
stedsnavnes utbredelse ikke har at gjøre hverken med et for¬ 
dums varmere klima eller med en tidligere havstand, forskjellig 
fra den nuværende, vilde ogsaa dette negative resultat ba sin 
interesse. Hans Reusch. 
Istid i begyndelsen av tertiærperioden. 
Som det vil være bekjendt er der spor efter istider ikke alene 
henimot slutten av jordens historie (da menneskene allerede 
hadde vist sig paa skuepladsen), men ogsaa tidligere. En merke¬ 
lig opdagelse berettes nu' fra Amerika, nemlig om en istid i 
eocentiden, det ældste avsnit av tertiær, en tid, der ikke, efter 
hvad man hittil har visst, skulde ha været særskilt kold. Pro¬ 
fessor W. W. Atwood har i det sydvestre Colorado fundet 
morænegrus med skurete Stener ovenpaa lag fra øvre kridt og 
under tertiære lavastrømmer. R. 
Krigsgeologi. 
Dette ord skriver sig fra Tyskland. Den nuværende krig 
har som bekjendt ført med sig, at soldaterne for en væsentlig 
del fører sin kamp fra skyttergraver; ja disse kan endog under¬ 
tiden være utviklet som vidløftige underjordiske befæstnings- 
anlæg. Tyskerne med sin utprægede videnskabelige sans har 
tat i bruk den kundskap de geologiske videnskapsmænd sitter 
inde med om jordbunden. Det er klart at geologiske karter av 
den slags som man har i Mellemeuropa, i stor maalestok og med 
nøie angivelser over jordlagene og deres tykkelse, er av overor¬ 
dentlig betydning for en officer, som skal lede anlæg av skyt¬ 
tergraver. Den rette forstaaelse av kartene maa de militære 
imidlertid lære av geologerne. Disse kan ogsaa i mange tilfælde 
gi udmerkede vink om hvorledes skyttergraver skal dræneres, og 
om hvorledes man ved passende boringer og gravninger kan skaffe 
drikkevand til soldaterne som kamperer i dem. Et tilfælde 
hvor geologerne har gjort meget nytte specielt i sidstnævnte 
tilfælde er blit omtalt fra vestfronten. R. 
Blæksop ved Tromsø. I »Naturen« for ifjor, s. 63—64, har 
undertegnede git nogen meddelelser om forekomsten av mat¬ 
nyttige soparter i Tromsø amt. Under et nyt ophold nordpaa 
sidste sommer hadde jeg anledning til at iagtta, at der ved 
Tromsø forekommer endnu en værdifuld matsop, nemlig blæk¬ 
sop pen (Coprinus comatus), som ikke er nævnt i min for- 
