— 106 — 
den anden side av sydpolen. Barrieren har en ntstrækning 
langs den 78. breddegrad fra Mac Murdo Sund til Kong Edwards 
Land av 40 længdegrader eller 900 kilometer og strækker sig 
over 6 breddegrader eller 700 kilometer mot syd. Dens flate- 
indhold kan regnes til 400 000 kvadratkilometer eller litt mindre 
end Sveriges. 
Barrieren ender ved havet saagodtsom overalt i lodrette 
isvægger. Det er denne væg som James Boss i 1841 gav 
navnet Is-Barrieren. Den gang laa den 15 til 20 kvartmil, paa 
sine steder indtil 45 kvartmil, længere mot nord. Siden den 
tid har den trukket sig sydover, og siden 1890 synes den at ha 
ligget temmelig rolig paa sin nuværende plads. Ved Hvalbugten 
som er besøkt i 1890 av Borchgrevink og i 1902 av Scott 
viste sig kun ringe ændringer, da Amundsen kom dit i 1911. 
Under hele opholdet paa Eramheim laa barrieren ganske rolig. 
Paa Scotts og Shackletons vei fandtes barrierens overflate 
at ligge fra 5—45 meter, gjennemsnitlig 24 meter, over havet. 
Paa Amundsens vei sydover steg under den 79. breddegrad 
høiden til 250 meter, men gik snart nedover og holdt sig paa 
høider som neppe overskred 50 meter og sank til 17 meter 
under 84 x /2 grads bredde, straks før opstigningen til fjeldet 
begyndte. Den gjennemsnitlige høide blir 60 meter. 
Hvorledes er barrierisens underlag beskaffent ? Er det 
fast f]eld eller vand? Er barrieren en sammenhængende ismasse 
som flyter paa havet? Der er mange grunde som peker derpaa. 
Det er ikke avgjort hvormeget lettere end havvand barrierens 
is er, og hvor dypt den synker i dette. Men ved barrierens 
ende er havet saa dypt at isen utvilsomt flyter, og barrierisen 
hæver sig saa litet over havflaten at der ikke skal stor hav¬ 
dybde til at den kan svømme. Høiden under 79° syd for 
Framheim turde tyde paa en undtagelse. Muligens er herunder 
fast berg, en ø, og denne kan bidrage til at huset paa Fram¬ 
heim fik staa i fred. Det næste spørsmaal er om barrierisen 
bevæger sig. Ved Framheim var der ikke tegn dertil.' Paa 
engelskmændenes vei fandtes et depot, som hadde flyttet sig 450 
meter i et aar. Men dette spørsmaal og aarsakene til bevægel- 
sen har ikke kunnet avgjøres endnu. Man har formodninger, 
men disse maa vente paa yderligere iagttagelser for at bli 
bekræftet eller forkastet. 
