— 143 — 
en smal horizontal Bænk, eller et nogle Fod fremskudt Fodstykke 
af Fjældet, der ovenfor danner et Flogberg, rnedens Fodstykket 
nedenfor danner en Præcipise paa 210 Fods Høide, hvoraf 60 
Fod ligger over og 150 Fod under Havfladen. Om man ovenpaa 
bemeldte Fodstykke og i disse Jættegryder anbragte saa meget 
Stenmateriale, som man kunde faa til at ligge der, saa vilde et 
Par Bølgeslag være tilstrækkelige til at skylle det Hele ned i 
Dybet, uden at kunne løfte noget deraf op igjen. At ikke 
destomindre Sten blev anvendt til at udhule disse Jættegryder 
med, lader sig slutte fra de mange Hullestene, som havde rendt 
sig fast i en Klippekløft tæt ved Jættegryderne. 
Sluttelig bemærkes, at de liggende Jættegryders Form og 
Stilling protesterer mod en Herkomst fra Hvirvler, hvori Vand 
drev rundt med Sand, Grus og Sten, da et saadant Materiale i 
et saadant Medium ifølge Tyngdens Lov maatte gaa ud paa at 
istandbringe Jættegryder, som vendte Bunden nedad. 
Man kommer saaledes formentlig ogsaa til at maatte skrive 
de liggende Jættegryder paa Isbræernes Begning. Lad en paa 
Havet liggende Del af en Isbræ trykke sig ind paa steile Kyst- 
klipper, medbringende Grus og Sten, som bliver liggende igjen 
mellem Isvæggen og Klippevæggen i dennes tilfældige Kaviteter! 
Hvis nu den paa Havet liggende Is hæves og sænkes med Havets 
Fløen og Falden og agiteres mod Klippen af Storm og Strøm 
snart i den ene, snart i den anden Ketning, saa synes den at 
kunne bruge bemeldte Stenmateriale saaledes, at den tilfældige 
Kavitet gaar over til en liggende Jættegryde.« 
Professor Helland omtaler dannelsene i Brufjeldet i »Li¬ 
ster og Mandals amt« Iste bind s. 63—65. Han gjengir her i 
det store og hele prof. Sexes beskrivelse, idet han omgjør fot til 
meter, saa at f. eks. høiden av avsatsen er sat til 19 m., og 
dimensionene av den største gryten til 8 m., 8 m. og 3 x /2 m. 
(Ved en trykfeil eller skrivfeil er dette sidste maal angit som 
tvermaalet i horisontal istedenfor i vertikal retning). Mens prof. 
Sexe paa sin avbildning bare har 7, sætter prof. Helland antallet 
av jettegryter med horisontal akse i Brufj eldet til 12 eller »om¬ 
trent 12«. Uoverensstemmelsen er vistnok bare tilsynelatende, 
idet prof. Sexe har indskrænket sig til at ta med den vestlige 
del av seten med de gryter som der ligger tæt efter hinanden, 
mens prof. Helland ogsaa har tat med dem som findes østenfor. 
