— 162 
opgjøre sig nogen mening om veiret under sommerferierne. Men 
vi har jo klimatologien at ty til, denne gamle solide videnskap, 
som har lært os saa mange nyttige ting uten dynamik, elektri* 
citet og magnetisme bare ved hjælp av statistik, bygget paa 
simple iagttagelser, som ethvert normalt menneske kan utføre. 
Klimatologien har saaledes lært os for at nævne et eksempel, at 
man ikke her i Kristiania behøver at være ængstelig for ved St. 
Hanstider at gaa og fryse næsetippen i 15 graders kulde eller 
en juledag under aapen himmel at være nødt til at kaste klær 
av sig i 30 graders varme. Klimatologien lærer os endvidere, 
hvorledes regn og sne gjennemsnitlig er fordelt over et land 
til de forskjellige aarstider, hvilke vinde hyppigst optræder paa 
de forskjellige steder, vindenes egenskaper, om kolde eller varme, 
om tørre eller fugtige, og meget andet, som ikke kan tages 
med her. 
Naar vi taler om at være heldige med veiret i sommertiden, 
hvad er det, man da egentlig tænker paa? Ja, det kan jo være 
saa forskjellig; nogen tænker nærmest paa en rigtig solid varme 
i luften, andre tænker kanske mere paa klart, tørt veir; det er 
umulig at optrække bestemte grænser for enhvers mening om det. 
Saameget er imidlertid sikkert, at de veirelementer, som mest 
fanger interessen, er temperaturen, skydækket og regnmængden. 
La os først se litt paa skydækket. Dette bedømmes efter skjøn, 
idet man opgjør sig en mening om, hvor mange tiendedele av den 
synlige himmelhvælving i iagttagelsesøieblikket er dækket av 
skyer, likegyldig om de er mørke eller lyse, tætte eller tynde. 
Er hele himlen dækket kaldes skydækket 10; er himlen ganske 
klar, blir skydækket at notere som 0, og skydække 6 betegner, 
at 6 tiendedele eller litt over halvdelen av himlen er dækket 
av skyer. 
I almindelighet noteres skydækket paa de meteorologiske 
stationer 3 ganger daglig, morgen, middag og aften. Middel av 
disse tre er da dagens midlere skydække, og man kan beregne 
hver maaneds midlere skydække paa samme maate; har man en 
lang aarrække, kan man faa en normalværdi for de forskjellige 
maaneder og for aaret. Denne beregningsmaate er jeg imidlertid 
ikke ganske med paa, idet jeg mener, at de 3 daglige skydække- 
observationer ikke er like værdifulde. Det er nemlig en erfaring, 
som alle iagttagere vistnok har gjort, nemlig at bedømmelsen av 
