— 164 — 
skydække i september. Dette sees av fig. 1, som fremstiller 
skydækkets aarlige gang henholdsvis i Kristiania og Lærdal i 
Sogn. JBetragter man nn halvaaret mai til og med oktober, inden- 
for hvilke tidsgrænser vore sommerferier falder, vil man se, at 
begge stationer har det mindste skydække i juni; derefter tiltar 
skyernes mængde forholdsvis raskt utover, dog i Kristiania med 
en avbrytelse, et sekundært minimum i september, mens Lærdals- 
øren efter et ganske svakt sekundært minimum i august har sit 
aarsmaksimum i september. Kurverne gaar i temmelig paralelt 
løp fra mai til august, men saa forandrer de karakter. For at 
finde et numerisk uttryk herfor har jeg opstillet følgende ligning, 
idet Ki er en betegnelse for karakteren av skydækkeavvikelsen 
i september. 
Ki = Ss- a t ~ 5 her betegner Sa, Ss og So det nor- 
male skydække henholdsvis i august, september og oktober. 
Indsætter man værdierne faar man for Kristiania: 
Ki = 60,9 
og for Lærdal: 
Ki = 75,3 
Værdien av K har jeg beregnet for alle de norske, svenske 
og danske stationer, som er benyttet i ovenfor nævnte avhandling, 
og resultaterne er avsat paa et kart over Skandinavien. (Fig. 2.) 
Som det herav vil sees, findes de største negative værdier 
av Ki i det sydlige Skandinavien, op til over 7 % i Sverige og 
over 5 °/o i Norge, i NV for Kristiania. Linjen for Ki = 0 
gaar fra Sveriges østkyst noget søndenfor Hernøsand i vestlig 
retning ind over den skandinaviske halvø, bøier sydover indenfor 
fjordene i Romsdals amt og Nordre Bergenhus og gaar ut i 
sjøen ved Bergen; nordenfor denne linje er Ki positiv, størst 
næsten 5 °/o i Tromsø ; men saa avtar den igjen østover, blir 0 
(skifter karakter) paa Finmarkskysten ved Berlevaag og opnaar 
sin største negative værdi — 3 % i Sydvaranger. Nullinjen 
gaar fra Berlevaag sydover til den Botniske Bugt. 
Saa gaar vi over til regnmængden. Som tillæg til en av 
det meteorologiske instituts aarbøker »Nedbøriagttagelser i Norge 
61,9 + 68,6 
— 4.4 
70,9 + 72,9 
— “f- 3,4 % 
