167 — 
viser meget liten forandring med hensyn til regnmængden i au¬ 
gust, september og oktober; K 2 nærmer sig nul, men er dog 
svakt negativ. Indsætter man talværdierne i formlen faar man: 
for Kristiania K 2 = 9,3 ^ -—-= — 4,3 X 
L 
» Sogn JEC 2 = 11,2 X - 9,8 A + . 10,9 = -f 0,9 X 
L 
1 n 1 0 / i 11 -i 0 / 
» Trondhj.fjord K 2 = 10,2 X — - _0,4 X 
A 
Paa samme maate har jeg beregnet K 2 for en række sta- 
tioner, fordelt over det hele land, avsat de fundne værdier paa 
et kart og trukket op linjer for hver enkelt procent. Fig. 4. 
Vi gjenfinder i store træk det samme billede som for sky- 
dækkeforholdene i september (fig. 2). Saaledes bar vi de største 
negative værdier i det østenfjeldske og sydlige Norge, de største 
positive nordenfjelds; disse avtar litt efter litt nordover og øst¬ 
over for saa atter at gaa over i negative værdier i Finmarken. 
At disse to karter utviser en saa slaaende likhet er jo let 
forklarlig, naar man betænker, at skymængde og regnmængde 
bænger sammen, dog ikke netop saaledes, at der findes en direkte 
proportionalitet sted; der er jo mange skyer, som ikke er regn- 
skyer; men paa den anden side regner det heller ikke fra den 
skyfrie himmel. 
Som ovenfor nævnt kan man gaa ut fra, at de første som- 
mermaaneder mai og særlig juni gjennemsnitlig har det klareste 
og tørreste veir; men de to karter fig. 2 og 4 viser, at der i 
store dele av vort land hersker forholdsvis klart og tørt veir 
ogsaa i september; derimot er juli og særlig august mere sky- 
fulde og regnfulde. 
Med endnu har vi ikke betragtet det veirelement, som 
kanske er av den største betydning for feriens sukces, nemlig 
luftens temperatur. 
I nedenstaaende tabel har jeg for tolv hovedstationer, for¬ 
delt over det hele land, opstillet for hver av maanederne mai 
til og med november maanedens normaltemperatur, den i tidens 
løp avlæste høieste og laveste temperatur samt forskjellen mellem 
disse, som jeg vil kalde maksimalamplituden. Disse rubriker 
viser os, mellem hvilke grænser temperaturen har bevæget sig i 
