250 
Som atomer betegnes de mindste smaadele materie til 
hvilke de kemiske processer fører; atomerne gaar ut av og 
ind i de kemiske processer uten herved nogensinde at deles 
op i mindre dele. Atomerne er de mindste kemiske 
individer. 
Et grundstof kan ikke ad kemisk vei overføres til 
enklere stoffe. Der gives enkle stoffer som ikke kan skilles 
ad naar de først er blandet; disse betegner da arter av et 
og samme grundstof, de er isotoper. Et grundstof er 
karakterisert ved sine kemiske og elektro-kemiske egen¬ 
skaper, sit lysspektrum, sit Xstraale-spektrum og sit atom- 
nummer. Atomvegt og radioaktivitet er derimot ikke kon- 
stanter som tilhører grundstoffet, de tilhører atomet. 
Det fremgaar at der er flere atomer end grund¬ 
stof f e r. Der findes 92 grundstoffer, og derav er fem endda 
ukjendt; av atomer kjender man nu 120 forskjellige, og der 
kan desuten være ukjendte; det vet, man endda ikke. 
Et grundstof kan begtaa av kun likeartede atomer, og er 
da et ren-grundstof; eller det kan bestaa av atomer, 
som har samme spektrum, samme kemiske egenskaper, sam¬ 
me atomnummer, men som skiller sig fra hinanden i atomvegt 
eller i radioaktive egenskaper, med andre ord er isotope 
atomer; et saadant grundstof kan kaldes et blandings- 
grundsto f. 1 ) 
Uran er et blandings-grundstof av Uran I og Uran II; 
hver av disse er ren-grundstoffer. Radium B og radium G 
er ren-grundstoffer, men det kemikeren utskiller som bly i 
en analyse, er et blandings-grundstof. Kemikeren behøver 
aldrig i sine analyser at spørre sig selv om han har et ren- 
grundstof for sig, for blandingsgrundstoffet har akkurat de 
samme kemiske egenskaper. Skal man derimot studere et 
stofs atomvegt eller radioaktivitet, saa er det en nødvendighet 
at skaffe sig ren-grundstoffet. 
9 Paneth gjør cpmerksom paa at uttrykkene r e n-g rundstof 
og blandings-grundstof kan sidestilles med det man i arve¬ 
lighetsforskningen kalder en ren linje og en population. Det 
er den velkjendte danske videnskapsmand, professor W. Johan¬ 
sen, som har indført disse uttryk og derigjennem løst vanskelig¬ 
heten i arvelighetsforskningen som minder om dem som isotoperne 
har foraarsaket i kemien. 
