251 
Nyere undersøkelser over biernes syn. 
Av 0. J. Lie-Pettersen. 
Den almindelige antagelse at blomsternes farver skal 
tjene som anvisning for de for krydsbefrugtningen nødvendige 
insekter er selvsagt basert paa den forutsætning, at insekterne 
overhodet besitter farvesyn. 
Flere nyere biologer, av hvilke vi her særlig skal nævne 
franskmanden Plateau og tyskeren Hesse, har imidlertid paa 
grundlag av foretagne forsøk og i det fri anstillede iagttagel- 
ser hævdet at insekterne maa ansees for at være fuldstændig 
farveblinde. 
Den sidstnævnte forsker medgir ganske vist at insekterne, 
og ganske særlig bierne, nok er istand til at adskille farverne, 
men kun efter deres forskjellige lysværdi. De kan derimot 
ikke, saaledes som et menneske med normalt farvesyn, se far¬ 
verne som saadanne. 
Hvis dette viser sig at være rigtig, vil den eneste hittil 
fundne biologiske forklaring av blomsternes farvepragt der¬ 
med ha faat et betænkelig støt. Det vil derfor ikke forundre 
at saken har fremkaldt en ganske livlig meningsutveksling 
meliem de i spørsmaalet særlig interesserte biologer og fysi¬ 
ologer. 
Ogsaa for det almindelige publikum turde spørsmaalet ha 
en viss interesse, og jeg skal derfor nedenfor i korthet omtale 
endel forsøk som i aarene 1912—13 er blit anstillet av en tysk 
biolog Karl von Frisch 1 ), for om mulig at bringe klarhet i det 
omtvistede spørsmaal om insekternes farvesyn. 
For at faa bragt paa det rene, hvorvidt bierne overhodet 
er istand til at se farverne som saadanne, indrettet v. Frisch 
sine forsøk saaledes, at han gav dyrene valget meliem en be¬ 
stemt farve og forskjellige avskygninger av graat, fra hvitt til 
absolut sort, blandt hvilke der jo maa findes toner som i lys¬ 
værdi svarer til denne eller hin av de anvendte farver. 
Denne »graaserie« hadde v. Frisch selv fremstillet ved 
9 K. v. Frisch: „Der Farbensinn und Formensinn der Biene“. 
Zoologische Jahrbucher, Bd. XXV 1914. 
