254 
Flere lignende forsøk med samme farve gav lignende, til- 
dels endnu gunstigere resultater. 
Anvendtes derimot visse nuancer av grønt eller purpur, 
mislykkedes forsøkene saagodtsom helt. 
Bierne fløi i disse tilfælder like saa hyppig paa graa- 
feltene. 
Herav drager v. Frisch den slutning at bierne ikke er 
istand til at se disse farver, at de med andre ord er »rød-grøn- 
blindec. 
En saadan rød-grøn-blindhet optrær som bekjendt ogsaa 
av og til hos mennesker, og v. Frisch hadde anledning til at 
forelægge en herre med et saadant reducert farvesyn sine for- 
søkspapirer. 
Han fandt da, at den paagjældende herre paa samme 
maate som bierne forvekslede de anvendte grønne og purpur- 
farvede felter med de nummere av graaserien, der hadde den 
samme lysværdi. 
Av v. Frisch’s forsøk synes det saaledes at fremgaa at 
bierne nok har et slags farvesyn, men at dette er reducert 
paa samme maate som hos de rød-grøn-blinde mennesker. 
Den omstændighet at bierne undertiden i dagevis kun 
beflyver en bestemt blomsterart, hvilket for længst er konsta¬ 
tert av flere fremragende insektbiologer, ledede v. Frisch til 
at anstille forsøk med farvede papirer, klippede i form av for¬ 
skjellige almindelige blomster. 
Han anvendte særlig forsøkspapirer i gult og blaat formet 
som chrysanthemum og gentiana (prestekrave og søterot). 
Ved disse forsøk viste det sig at bierne med lethet lot 
sig dressere paa en bestemt form og kun eller hovedsagelig 
fløi til de honning- eller sukkervand-forraad, som var markert 
med dressurformen. 
Bierne synes saaledes at kunne ta merke av blomsternes 
form saavelsom til en viss grad av deres farver og orienterer 
sig, saavidt man har kunnet se, vistnok hovedsagelig efter de 
mottagne synsindtryk. Men det vil paa den anden side for- 
staaes, at honningduften saavelsom den specifike blomsterduft 
derved til en vis grad er medbestemmende og maaske paa 
aller nærmeste hold er avgjørende for, hvorvidt de skal slaa 
sig ned paa en bestemt blomst. 
