274 
til at mindes ham som en av de betydeligste botanikere vort 
land har eiet. 
Der foreligger i literaturen allerede flere fremstillinger 
av Smith’s liv. Som de vigtigste kan nævnes den engel¬ 
ske i beretningen om Kongo-ekspeditionen (London 1818), 
v. Buch’ s i indledningen til hans beskrivelse av de Kana- 
riske øer (Berlin 1825), F. C. K i æ r’s i »Norges Læger«, 
Ove Dahls i »Arkiv for mathem. og naturvidensk.« 1894 
(indledning til Smith’s breve til Hornemann) og J. B. Hal¬ 
vor s e n’ s i »Norsk Forfatterlexikon«. Foruten disse kilder 
har jeg ved utarbeidelsen av denne skildring tillike benyttet 
talrike andre, deriblandt ogsaa en del ældre breve og utrykte 
optegnelser, som opbevares i Kjøbenhavn, dels i det Store 
kongelige Bibliotek, dels og især i Botanisk Haves manu- 
skriptsamling. For adgangen til at benytte det sidstnævnte 
værdifulde materiale vil jeg faa lov at bringe prof. dr. 
C. Raunkiær en ærbødig og hjertelig tak. 
Kometer i 1915. 
Av i. Fr. Schroeter. 
I 1915 kunde man observere ialt 6 kometer, derav var 3 
nyopdaget, 2 var periodiske og 1 var arvet fra det foregaaende 
aar. Denne sidste var den bekj endte Delavans komet som 
blev opdaget i slutten av 1913 og i det følgende aar var et 
noksaa iøinefaldende objekt, men som i hele 1915 bevæget 
sig søndenfor ækvator. Yed aarets begyndelse stod den meget 
ugunstig til, idet den var saa nær solen, at den ikke kunde 
observeres i morgendæmringen trods den lyste saa sterkt som 
en stjerne av 6te størrelse. I de følgende maaneder blev den 
iagttat fra den sydlige halvkule, viste da en kort hale og en 
skarpt begrænset kjerne. Men senere blev den noksaa van¬ 
skelig at observere, fordi den avtok raskere i lysstyrke end 
man hadde ventet. Saaledes var den i slutten av mai allerede 
av 9de størrelse og i de sidste dage av juli av 12te størrelse, 
mens man som anført i forrige oversigt hadde antat at den 
