298 
Norditalien og forlænget reisen til Vesuv, hvorefter han vin¬ 
teren 1876—77 studerte mikroskopisk petrografi hos Zirkel i 
Leipzig. Under dette utenlandsophold besøkte han flere 
bergverker i Freiberg, Harz og Cornwall, hørte forelæsninger 
ved Ecole des mines i Paris og foretok geologiske ekskursioner 
i Skotland. I 1878 bereiste han store dele av England, Dan¬ 
mark, Nordtyskland og Holland for at studere utbredelsen av 
norske vandreblokker og møtte samme aar som deputeret fra 
Norge paa den international© geologkongres i Paris. 
De to—tre her nævnte aar utgjorde et meget travlt avsnit 
i Hellands virkelystne arbeidsliv. Og han var nu ogsaa godt 
rustet til at gaa ind i det følgende aar, 1879, et i tredobbelt 
forstand merkeaar i hans geologiske arbeidsliv. 
Dette aar trækker vikingenaturen ham over til de gamle 
norske kolonier, Ørknøerne, Shetlandsøerne og Færøerne. At 
han paa det sidstnævnte sted reiste sammen med sin ven 
James Geikie, har vistnok ved de tankeutvekslinger, som har 
fundet sted, været til stort gavn for dem begge og bygget et 
gjensidig venskaps- og tillidsforhold mellem disse to fremtræ- 
dende glacialforskere som har været den glacialgeologiske vi- 
denskap til stor nytte. 
Foruten denne reise til de gamle norske kolonilande med 
de derav flytende resultater møter vi 1879 offentliggjørel¬ 
sen av de resultater, hvortil hans ovenfor nævnte omfattende 
undersøkelser det foregaaende aar førte. Og de ord hvor¬ 
med Helland avslutter sin avhandling »Om de glaciale dan¬ 
nelser paa den nordeuropæiske slette« vidner om en prak¬ 
tisk forstaaelse av og en dyp indsigt i de fænomener, hvis 
utforskning det her gjaldt: »ovenfor er der gjort et forsøg paa 
at anvende iagttagelsesmethoderne fra de ægte glaciale dan¬ 
nelser paa det tyske diluvium. I diluviet er et theoretisk 
standpunkt næsten endnu mere nødvendigt end i andre forma¬ 
tioner. Den theori er den bedste, som formaar at samle det 
største antal iagttagelser. Efter min mening vil undersøkel- 
serne i diluvium først da blive frugtbare, naar man forbinder 
Torells opfatning med Ramsays theori om erosion ved is, idet 
man paa samme tid har den af flere forskere udtalte tanke 
om flere istider for øie«. 
Det tredje forhold der i 1879 gjør dette til et merkeaar i 
