304 
hyferne, de er at sammenligne med grener paa disse, skriver 
han. Gonidierne er fæstet til soptraadene ved en stilk. Langt 
vanskeligere er det at faa se den første begyndelse til en goni- 
die; de mindste grønne gonidier er nemlig saa smaa, at det er 
vanskelig at finde et utviklingstrin av gonidien, hvor denne 
endnu ikke er grøn. 
1 anden del av sit arbeide (1863) er Schwendener 
endnu av samme mening, gonidierne er organer paa laven. 
Men i denne del har han arbeidet meget med slike laver, som 
har blaagrønne gonidier; deres likhet med visse alger er blit 
ham en vanskelig forklarlig kjendsgjerning, som han arbeider 
med i tredje del av sine undersøkelser. 
De virkelig store tanker i videnskapen skapes sjelden av 
en enkelt mand. Det er gjærende ideer, som er oppe i tiden, 
nogen forskere kommer det rigtige nær, andre er mer bundet 
av gamle opfatninger, som hindrer deres tankes frie utfoldelse. 
Tilslut kommer der en mand, som mestrer stoffet, og former 
resultaterne i klare, generelle satser, som slaar igjennem. Det 
var Schwendener, som ved sit tredje arbeide bragte tan¬ 
ken om gonidiernes algenatur til gjennembrud, men derfor 
skal vi ikke overse de andre forskere, som har bragt værdi- 
fulde bidrag til løsningen av spørsmaalet. 
Et slikt bidrag er de Barys avhandling om soppenes, 
lavernes og slimsoppenes morfologi og fysiologi. De Ba ry 
er en glimrende iagttager og en forsigtig og kritisk forsker, 
som nødig trækker konsekvenserne længer end iagttagelserne 
forpligter ham til. Den morfologiske sammenhæng mellem 
hyfetraad og gonidie var et velkjendt faktum; herav sluttet de 
ældre forskere uten videre, at der ogsaa var en genetisk 
sammenhæng, at en av delene maatte være dannet av den 
anden. De Bary kunde ikke godta denne slutning. Han 
fandt ganske vist i enkelte tilfælder en morfologisk sammen¬ 
hæng, men nogen genetisk kunde han ikke paavise, og hos 
store lav-grupper, nemlig av blaagrønne laver, kunde han ikke 
engang finde nogen morfologisk sammenhæng. Derimot fandt 
han en direkte sammenhæng mellem en anerkjendt lav, 
Ephebe, og en alge, som heter Stigonem a. 
De Bary former ikke nogen generel lov av disse betyd- 
ningsfulde resultater, men han hævder, at 
