335 
se, at i midten av det 18de aar hundre de var det et par svenske 
mænd, som atter organiserte salpetertilvirkningen i Norge. 
Fra Danmark kj endes ogsaa flere forordninger ved¬ 
rørende salpetertilvirkningen fra den anden halvdel av det 
16de aarhundrede; fra det 17de aarh. skal kun nævnes føl¬ 
gende : 11642 nævnes en Michel Gertssøn som salpeter- 
syder over al Danmark og Holsten; og i 1689 var en Johan 
Hollænder antat til at bestyre de salpetersyderier, som 
regjeringen vilde anlægge rundt om i Danmark. For hvert 
lispund salpeter skulde regjeringen betale 2 r dl., hvorav 
1 rdl. tilkom salpetersyderen, og den anden r dl. skulde 
være godtgjørelse til gaardbrukeren eller sognet, som skulde 
skaffe salpetersyderen frit hus, ved, verktøi etc. 
(Fortsættes). 
Nyere forskninger over de sociale instinkter 
hos myrerne. 
Efter professor dr. Heinrich Reichenbach, 
ved 0. i. Lie-Pettersen. 
(Fortsættelse). 
Anderledes er det igrunden heller ikke med alle de andre 
livsfænomener. Biologen kan likesaalitt som f ysikeren og 
kemikeren gjøre noget andet end at fastslaa lovmæssigheten 
i naturkræfternes manifestationer. Vi befinder os altsaa med 
hensyn til spørsmaalet om arvelighet av erhvervede egenska¬ 
per i meget godt selskap og behøver ikke at forkaste den hele 
lære, saaledes som mange biologer gjorde det, da det i sin tid 
blev bevist at alle tidligere eksempler paa arv av erhvervede 
egenskaper hørte hjemme i fablernes rike. Vi holder tvert- 
imot foreløbig fast ved den Darwin’ske arvelighetslære, da 
muligheten for en forklaring av den levende verden avhæn- 
ger derav. 
Som eksempel paa arvelig overførelse av erhvervede egen¬ 
skaper nævner Reichenbach blandt andet professor Schubeiers 
eksperimenter med de almindelige kornsorter. Disse godt- 
gjorde blandt andet at hvete av tysk oprindelse efter bare 
to—tre generationer i Norge fik sin vegetationstid nedsat fra 
100 til 75 dage. Blev saakorn av disse nordlig avlede planter 
