siden sølvets opdagelse spekulert paa, hvorledes det er dannet. 
Det ansees nemlig blandt geologerne for ønskelig, oftest endog 
nødvendig, under søkningen efter malm, at ha rede paa malm- 
forekomstens genesis. 
Hvis man kjender betingelserne for malmdannelsen, saa 
kan man spare at drive der hvor de betingelser sikkert vites 
ikke at ha været tilstede. 
Saadanne undersøkelser bør foretages av videnskabelig 
utdannede geologer, hvilket desværre er altfor litet forstaat av 
grubeinteresserte. Ingeniørerne driver ofte lange orter, syn¬ 
ker og tverslag paa steder hvor erfarne geologer paa forhaand 
vilde kunne si, at det var frit for malm. 
Først i de senere aar er der paa Kongsberg istandbragt 
geologiske karter av grubefeltet. Disse er utført av nær¬ 
værende forfatter og bergingeniør A. Bugge. 
En beskrivelse er av førstnævnte nylig indlevert til Nor¬ 
ges geologiske undersøkelse, som snart vil publi- 
cere det. 
Her er de forskjellige bergarter og ertsganger beskrevet. 
Kongsbergfeltet bestaar av grundfjeld som tilhører jordens 
ældste bergarter. Det ligger kun faa kilometer fra det saa- 
kaldte Kristianiafelt, som bestaar av langt yngre bergarter og 
danner et i grundfjeldet indsunket omraade, bestaaende av 
sedimentære bergarter, tilhørende den kambrisk-siluriske for¬ 
mation. I dette felt har der været en sterk eruptiv virksomhet, 
hvilket kan erkjendes ved den store mængde lava, dypberg- 
arter og gangbergarter som optræder i samme. 
Sølvet paa Kongsberg er efter al sandsynlighet tilført 
Kongsberggrundfjeldet i vandig opløsning under en livlig kil- 
devirksomhet som ledsaget eruptionerne i Kristianiafeltet. Dei¬ 
er flere momenter som taler for at sølvgehalten særlig stam¬ 
mer fra den saakaldte Drammensgranit. Rundt denne op¬ 
træder nemlig en række sulfidiske kvartsganger hvorpaa der 
bl. a. har været drevet grubedrift efter kobber, zink, bly og 
sølv. Ved Konnerud nær Drammen er der saaledes i ældre 
tid utvundet over 10000 kilo sølv, som blev utvundet av den 
optrædende kobberkis, zinkblende og blyglans, hvis sølvgehalt 
gik op til 0.1—0.3 pct. 
Da der findes helt lignende ganger i betydelig antal i 
Kongsbergfeltet, saa er det rimelig at tænke sig at ogsaa disse 
