346 
liordsydstrykende skiktningsganger, og den er øiensynlig fore- 
gaat ved opløsninger som fra skiktningsgangspalterne er 
trængt ind paa kvartsgangspalterne. Kvartsgangene indehol¬ 
der hovedsagelig kvarts, endel kalkspat og ilusspat, og ertsene 
svovlkis, sølvholdig zinkblende, kobberkis og bly glans, desuten 
en mængde bergartbrudstykker. 
De omvandlede ganger indeholder hovedsagelig kalkspat, 
kalcedonagtig kvarts, feltspat og ertsene gedigent sølv og 
sølvglans sammen med litt svovlkis, zinkblende, blyglans og 
kobberkis. 
De normale kalkspatganger indeholder foruten 
sølv og sølvglans næsten udelukkende kalkspat. De har oftest 
vist sig at være ganske korte, ofte under 20 meter i strøkret- 
ningen, og en hel mængde saadanne optræder ofte sammen 
og danner saakaldte gangdrag. De normale kalkspatganger 
har vist sig at optræde i størst antal i nærheten av raata- 
gangene og hovedgangene, og de er altid sølvrikere nær disse 
end fjernere fra samme. De normale kalkspatganger er vist- 
nok dannet av de samme opløsninger som har omvandlet 
kvartsgangene til hovedganger eller raataganger. Disse op¬ 
løsninger er sandsynligvis trængt ind i Kongsberggrundfjeldet 
under en sterk thermal virksomhet som etterfulgte den tid¬ 
ligere omtalte thermale virksomhet, hvorunder kvartsgangene 
blev dannet. Imellem disse 2 kildevirksomheter var der i 
Kristianiafeltet og det omgivende grundfjeld, herunder ind- 
befattet Kongsberggrundfjeldet, en sterk vulkansk virksomhet, 
og som bevis herpaa har man opbevart en mængde diabas- 
ganger, som gjennemskjærer baade Kristianiafeltet og det 
nævnte grundfjeld. 
Den geologiske historie av Kongsbergfeltet blir derfor i 
korte træk følgende: 
Først er grundljeldet med fahlbaandene dannet, hvilket 
har krævet millionor av aar. Saa er grundfj eldet ved vandets 
erosion i tidens løp nivellert til en forholdsvis jevn flate, 
hvorpaa, idet landet sank under havet, de kambrisk siluriske 
formationer er avsat. 
Derefter har der i det nærliggende Kristianiafelt været 
sterk eruptiv virksomhet, og i denne tid var der kildevirk- 
somhet blandt andre steder ogsaa i Kongsbergfeltet, hvorunder 
