354 
denne vekslende og saaledes av samme art som resultanten 
i de forandringer, som den aarlige maaling av hundreder av 
hræer hele verden over nu viser, er der imidlertid kommet 
mere klarhet over dette forhoid. Og dermed er man ogsaa 
saa at si like ved den sammenligning av forholdene og sam¬ 
menstilling av fænomenerne, som gjør sig gjældende, naar 
man skal søke fremdradd grundtrækkene i de kvartærgeolo- 
giske forhold, idet opgaven her blir ut av fænomenernes tal¬ 
løse række at sammenstille de ofte temmelig uensartede og 
dog sammenhørende forhold, der karakteriserer et givet tids- 
avsnit. 
Vi skal ikke ved denne anledning regne op og gjennem- 
gaa de mange forsøk, som i aarenes løp har været gjort i 
denne retning. De som maatte ønske nærmere oplysning 
herom, vil finde en saadan i et arbeide, som jeg netop har 
trykt i Trondhjems videnskapsselskaps skrifter („Kvartær- 
studier i Trondhjemsfeltet, III”). Ved denne anledning vil 
jeg kun henlede opmerksomheten paa enkelte karakteristiske 
hovedtræk inden den nordvesteuropæiske kvartærforsknings 
ramme. Disse kan da ogsaa antyde enkelte hovedlinjer for 
den mest frugtbringende fortsættelse av dette videnskabelige 
arbeide. Ti det gjælder nemlig endnu, Ifvad en av den nord¬ 
vesteuropæiske kvartærforsknings foregangsmænd sa for over 
en menneskealder siden: „I diluviet er et theoretisk stand¬ 
punkt næsten endnu mere nødvendigt end i andre formationer. 
Den theori er den bedste, som formaar at samle det største 
antal iagttagelser.” 
Det er nu en velkjendt ting, at der saavel i den gamle 
som nye verden optræder en hel del moræner, der antyder 
en tidligere ret betydelig utstrækning av bræerne inden de 
to omraader, tre gange saa stor i den nye verden som i den 
gamle. Men ind mellem disse to i nutiden temmelig bræ- 
fattige omraader kiler sig Grønland med sin indlandsis. Hen- 
sætter vi os nu gjennem et tankeeksperiment nogen tusen 
eller titusen eller kanske endog hundredetusen av aar ind i 
fremtiden og da muligens ogsaa finder Grønland tillikemed 
de to nævnte landomraader isfri, hvor ligger saa muligheten 
for gjennem et sammenstillingsforsøk igjen at utfinde nutids- 
forholdene ? 
