373 
utnytte de store salpeterleier, som var fundet i Chili 1 og Peru, 
men dette saakaldte chilisalpéter var natibrisalpeter, som 'er 
hygroskopisk og derfor ikke egner sig til fabrikation av krudt. 
Det bruktes i begyndelsén væsentlig til fremstilling av sal¬ 
petersyre og efter 1850 til fremstilling av kalisalpetef, idet 
etterspørselen herav under Krimkrigen blev særlig stor, hvor¬ 
for man især i Tyskland da begyndte at omdanne (^kon¬ 
vertere”) natron salpeter til kalisalpeter ve d hjælp av potaske 
eller klorkalium. Da de røksvake krudtsorter (bomuldskrudt, 
nitroceiluloSe 1 — omkring 1890 begyndte åt faa alminnelig 
indpas, blev behovet for det gamle sortkrudt og dermed for 
kalisalpeter betydelig mindre, men samtidig tiltok anvendelsen 
av chilisalpeter til plantegjødsel meget sterkt. 
Man hadde forøvrig, særlig i England, allerede fra 1830- 
aarene begyndt at anvende chilisalpeter til plantegjødsel, men 
det var først i 1870-aarene, at denne anvendelse blev mere 
almindelig og særlig fra 1890-aarene tiltok sterkt. 
Mens utførselen fra Chili i 1830 var ca. 800 tons, var den 
i 1850-aarene gjennemsnitlig vel 40,000 tons aarlig, i 1870- 
aarne ca. 240,000 tons, i 1890-aarene over 1 million tons og i 
1913 ca. 2.7 mill. tons. 
Herav regnes at ca. */~ anvendes i industrien og ca. 4 / 5 i 
landbruket. Over 70 pct. av det fra Chili eksporterte kvantum 
gaar til Europa, og herav forbruker Tyskland omtrent halv¬ 
delen. 
Det er dette svære forbruk, som har fremkaldt frygten for, 
at salpeterleierne i Chili snart skulde- bli uttømt; imidlertid 
kj ender man ikke nøiagtig størrelsen av disse leier — op- 
gaverne her over er sterkt divergerende, idet enkelte mener 
de vil være opbrukt allerede inden 30 aar, mens en av den 
chilensiske regjering nedsat komité anslaar mængden til flere 
hundrede millioner tons, som altsaa skulde kunne strække til 
i adskillig over 100 aar. — Selv om man nu ikke netop staar 
foran nogen katastrofe paa grund av mangel paa chilisalpeter, 
saa er det dog uten videre klart, at de mange nyere metoder 
for fremstilling av kvælstofgjødsel av luften vil bli av den 
aller største betydning for menneskene. For Norges ved¬ 
kommende maa særlig det av B i r k e 1 a n d - E y d e frem- 
stillede norgessalpeter — som er kalksalpeter — paaregne 
