11 
Bietragter vi et linj©spektrum, saa vil linjern© som oftest 
synes at være kastet om hinanden, uten nogen lovmæssighet — 
dog blev man straks opmerksom paa. at en række vandstof linjer 
viste en ganske regeimæsisig anordning, og Balmer gav en ganske 
enkel matematisk formel for deres beliggenhet. Senere viste 
Rydberg og Runge, Paschen og andre at ogsiaa spektrallinjerne 
fra en hel del an drei elementer lar sig ordne \ saakaldte serier, 
der lar sig beregne ved enkle matematiske formler . 
Balmer og R y db e r g s serieformler er for spektrallinjerne 
hvad ds© Keplerske love var for planeterne;s bevægelse, de gir 
en række ved erfaring fastsiaaede relationer; men vi søker 
spektrallinjernes Newton, der kan utlede! de fundne formler som 
nødvendige følger av atomernesi indre struktur og av de kræfter 
som binder atom er nes del©' sammen. Men opgaven er saameget 
vanskeligerei som man ikke kjender strukturen av selve atom- 
systemet, og meget tyder paa at man for atomerneis, indre ikke 
længere kan anvende de samme elektromagnetiske kraftlove som 
dem der gjælder for fri elektroner og større ansamlinger av ma¬ 
terie. Hvad der hjælper os er at vi samtidig ad forskjellige veier 
kan trænge ind paa atomern© og avlure dem deres hemmelighet. 
Vi har saaledes allerede nævnt hvorledes studiet av de 
radioaktive processer og de> positive straaler har ledet Ruther- 
ford til en enkel atommodel. For 1 de tyngre elementer er vist- 
nok anordningen av de ydr©i elektroner ukj endt ; men for vand- 
stof, der kun har et elektron, er jo modellen (systemet) fuld- 
stændig bestemt. 
A 7 il nu denne enkle atommodel kunne forklare vandstoffets 
seriespektrum 1 Denne opgaven er behandlet av den unge danske 
fysikker Bohr, og det er ogsaa, paa en meget sindrig maate lyk- 
keeles ham teoretisk at beregne bølgelængderne for vandstoffets 
serielinjer, samt en av heliummets serier. 
Vi kan ikke gaa ind paa enkeltheterne i Bohrs; teori, som 
han tildels har utvidet til serielinjerne i sin almindelighet, samt 
til bestemmelsen av atomerneis affinitet. Vi skal kun, for at 
gi et begrep om hans fremgangsmaate, nævne en del av de for- 
utsætninger hvorpaa teorien bygger. 
1) Bohrs teori grunder sig paa, den Rutherfordske atom¬ 
model og den Planckske lyskvaiitumshypothese, ifølge hvilken 
