20 
a.v puppehylsteret og flagrer livlig om en 2—3 timers tid eller 
saa, da deres livsløp i almindelighet er forbi, idet de dør straks 
elter parringen. Hurmerne forblir ogsaa, efter befrugtningen 
liggende i sine pupp ehy Istre i vertens krop, eggene klækkes ut 
indeni deres legeme, og de bitte smaa larver kommer saa kry¬ 
pende frem, for igjen at undergaa det siamme livsløp. Efter 
slegten ,si t y 1 o p s-, som man har 1 tildelt et par av de her hen¬ 
hørende snylte in sekt er, kalder man s aa danne bier og hvepser 
der er befængt med dem, for „stylopisert a . 
. Dernæst fin der vi Iblandt insekter ne- fuldt op av undtagelser 
fra den for d-e> høiere dvrs vedkommende almindeligei regel at 
ingen forplantning kan finde sted uten efter forutgaaendei be- 
frugtning. Saakaldt „parthenogenése“ eller „j omfrufødsel“ fore¬ 
kommer ofte inden insektverdenen. Man kjender saaledes 1 mange 
eksempler paa at jomfruelige eller altsaa ubefrugtede hunner 
av saavel enkelte arter av si o m m e r f u g 1 e r som av bier, 
humler, hvep s e r etc. kan lægge utviklings dy gtig© egg, 
hvorav der da hos de forskjellige arter utvikler sig enten bare 
hanner eller hunner, eller —■ hvilket dog er sjeldnere ■— begge 
kjøn likesom av befrugtede egg. Det er jo saaledes en vel kjerndt 
sak at av de ubefrugtede egg som dronningen i en bikube læg- 
ger, og likedan av de egg der, naar kuben, har mistet sin dron¬ 
ning, lægges av arbeidsbieme, og som altid er ubefrugtet, ut¬ 
vikles der bare han bier; likedan ho.s humler ne. Hosi enkelte 
sommerfugler derimot (psyche, solenobia), hvor hannerne har 
vinger og hunnerne ikke, utviklesi der bare hunner av de' ubei- 
frugtede egg. Endelig har vi blandt b 1 a d h v e p s e n e 
eksempler paa arter hos hvilke' der under lignende forhold ut¬ 
vikler sig enten bare hanner eller bare hunner eller begge- kjøn 
i blanding. 
Et ganske eiendommelig forhold forekommer almindelig 
blandt b 1 a d 1 u s- e n e , idet der hele' sommeren igjennem, gene- 
ration efter generation, optrser bare hunner eller siaakaldte 
„ammer“, der formerer sig ved uten nogen forutgaaeinde befrugt- 
ning at- føde levende unger. Det- er først ut paa høsten at der 
kommer frem hanner og hunner, som da paa almindelig kjønslig 
vei producerer egg, der overvintrer paa planterne. Men av disse 
egg utklækkeis der næste vaar ikke hanner og hunner igjen, men 
derimot bare ammer, som paany uten befrugtning føder levende 
