30 
dannelsen. Foredragsholderen fremholdt at der i aarene 1907 
•—1912 hadde været en nedbør betydelig over det normale, og 
en følge herav hadde' været at lermasserne i dyprenderne var 
blit opbløtt i ganske særlig grad. Under trykket av de over¬ 
liggende huser hadde leren veget undav, der var blit ujevne 
synkninger, og derved var sprækkernei fremkommet. Han freni- 
hævet at sprækkedannelser var et almindeiig kjendt fænomen i 
alle bydele. 
Professor Brøgger fremhævet at sprækningerne i 1912 
begyndte omkring undergrundsibanen og efterhvert bredte sig 
videre. Hvad spørsmaalet om tapning fra lerterrænget gjen¬ 
nom tunnelen angik, saa var han ikke enig med Bjørlykke i at 
leren ikke lot sig tappe' for vand. Naar leren er overmættet 
med vand, hadde dette sikkert anledning til at cirkulere og 
kunde være gjenstand for tapning. Eiter professorens^ opfat- 
ning kun le un der gr und sb anen ikke fritas for skyld i sprække- 
dannelsen, men den kunde ogsaa vanskelig tillægges den hele 
skyld. 
Statsgeolog Vogt paaviste at der er 1 ingen sammenhængende 
periode med overskud av nedbør i aarene 1907—1912. Aaret 
1911 viser i virkeligheten underskud, mens 1912 igjen har et 
litet overskud. Hvis den sammenhængende nedbørsperiode 
hadde skylden, som prof. Bjørlykke mener, saa skulde man ha 
ven teit sprækkedannelserne i 1910 1 . Bj ør lykkes paastand om at 
kun husene og ikke gatelegemet var sunket, var efter talerens 
iagttageiser urigtig. 
Statsgeolog Kokstad paapekte at Bjørlykkes egne under¬ 
søkelser; av ert borprofil fra slottsparken tyder paa at de dy per e- 
liggende lerlag er uttappet for vand. De laboratorieforsøk som 
var foretat angaaende lerens kontraktion ved vandtak, kunde 
ikke direkte bringes i anvendelse. 
Hydrograf Holm si e n fremholdt at man maatte være 
meget forsigtig med at trække ‘slutninger av et totalt nedbørs- 
overskud i løpet av aaret. Det meste vand lede® væk gjennem 
klo akkerne, kun det som trænger ned i jorden er av interesse 
for det foreliggende spørismaal. Denne vandmængde avhænger 
av forskjellige' forhold til de forskjellige aaristider. T'ar man 
hensyn til alle saadanne momenter, synesi der 1 ikke at være' nogen 
utpræget nedbørsperiode i aarene 1907—1912. 
