54 
arter, cler ingenting hadde med hinanden at gjøre. Saadanne 
arter har man kaldt ,,saison-dimorfe“, fordi de altsaa viser sig 
i to forskjellige skikkelser eller dragter, alt efter sæsonen. 
(Eksempel : vanessa le van a, og prorsa). 
Et endnu merkeligere forhold i denne retning er imidlertid 
det. der fin der sted hos. mange av g allivep s e n e, disise inter¬ 
essante smaa hvepser, der allerede fra gammel tid av har til¬ 
trukket sig opmerksomhet ved de eiendommelige, forskjellig for¬ 
mede gal dannelser som de frembringer hovedsakelig paa eke- 
trærne, men desuten ogsaa, paa flere andre slags planter. Disise 
gal dannelser opstaar paa den maate at galhvepshunnerne ved 
hjælp av sit egglæggerbor anstikker bladene, knoppene eller 
grenene og hegger sdne egg deri; gjennem de derav utklækkede 
larvers gnag i cellevævet bevirkeis en øket safttilstrømning og 
avsætning av dannelsess-tof omkring larverne, som derved blir 
omgit av slike galler, i hvis indre de undergaar sin videre utvik¬ 
ling til pupper og derfra til færdige galhvepser. Gal dannel¬ 
ser ne har sit bestemte karakteristiske utseende, alt eftersiom de 
frembringes av den ene eller anden slags galhveps, saa at man 
allerede av galler nes form og utseende kan avgjøre hvilken art 
det er som har frembragt dem. Nu er der den merkelighet, at 
mens man av en de l av disse galhvepser kj ender baade hanner 
og hunner, er der andre av hvem man siden lang tid tilbake 
aldrig hår- paatruffet andet end hunner, og man har overbevist 
sig om at disse hunner stadig lægger egg paa partlienogenetisk 
vei, altsaa uten nogen forutgaaende befrugtning. Dr. Adler 
opdaget i 1877 ved omhyggelig utførte utklækningsforsøk, at 
flere av disse tidligere for skilte ansete galhvepser, der baade 
saa helt forskjellige ut og tillike frembragte ganske forskjellig 
utseende galler, i virkeligheten kun var to forskjellige genera- 
tioner av en og samme art, hvorav den ene bestaar av baade 
hanner og hunner, men den anden bare av hunner. Man har 
altsaa ogsaa her som lios bladlusene en „heterogoni“ , en veksling 
av kjønslig og parthenogenetisk forplantning. 
Paa undersiden av ekebladene kan man f. eks. ofte utover 
eftersommeren og høsten finde fuldt op av store kuglerunde og 
saftige galepier. Av disse galler, som falder av med bladerne 
om høsten, utklækkes tidlig om vaaren, længe før eketrærne faar 
nye blade, udelukkende hunner av en liten sort ekebladgal- 
