66 
turist tar frakken av og kaster den over skulderen naar han 
er blit sved av marsjen. At halen er vendt fra solen, synes 
ogsaa at tyde paa at det ikke er nogen saa særdeles behagelig 
varme kometen faar fra denne klode. 
Den første som har beskjæftiget sig mere indgaaende med 
kometer er Plinius. Han har imidlertid fundet at kometerne 
viste sig i saa mange forskjellige , skikkelser at der béhøvtes 
hele 12 klasser for at faa dem alle med. Kækken aapnes med 
de egentlige kometer, hos hvem halen er rettet tilveirs. Disse 
kometer er blodfarvet. Saa kommer de kometer som har skjeg;, 
halen er her rettet nedover, men ellers ligner de kometerne i 
første klasse. Til 3dje klasse hører de som ser ut som piler; de 
er lange og spidse og bevæger sig henover himlen som utskudte 
piler; hvad de varsler, indtræffer om kort tid. Til denne klasse 
hørte kometen som viste sig i aaret 76, og som var synlig i 
Kina i 40 dage. Titus var da keiser i Kom. og efter Plinius 
skal han ha beskrevet denne komet. Til 4de klasse hører de 
sverdformede; de er bleke, korte og ender i en spids. De ser 
høist bedrøvelige ut og straaler ikke; dette var tilfældet med 
kometen fra 69 under Vitellius; kometen blev tat av Josephus 
som et varsel om Jerusalems ødelæggelse. Til 5te klasse hører 
de skiveformede; de lyser med gult lys og ser ut som rav. 
Saa kommer de tøndeformede; de ser ut som korte søilerderer 
skarpt avskaaret. Til 7de klasse hører de hornformede, hvor 
halen er sterkt bøiet, og saadan skal den komet ha vist sig som 
var synlig under slaget ved Salamis (480 f. Kr.) De flamme- 
formede har bølgeformet, krummet hale. I 10de klasse har vi de 
kometer som har manke; saadan ser halen ut, og den er i 
stadig dreiende bevægelse. Nær beslegtet med dem er de 
mankeformede med straalende hvit farve. De lyser saa sterkt 
at man blir blændet, og man ser i dem guddommen i et men¬ 
neskes skikkelse. Listen avsluttes med de pigformede — der 
minder om pindsvin, og er omgit av et taagehylle — og de 
lanseformede. 
Men Plinius har ikke nok med denne inddeling; han har 
ogsaa bruk for flammer og bjelker, om end han ikke regner dem 
til de egentlige kometer; hos Seneca støter vi igjen paa 
bjelker, og hermed menes kometer hvis hale overalt har samme 
bredde, og hvis hode — kjernen og hyllet tilsammen — har 
