67 
samme tversnit som halen. Ved flammer forstaar Plinius slike 
kometer hvor den ene side straaler, og saadanne hvor hele halen 
er en eneste lysning. 
Tegninger av alle disse Plinius’ 12 klasser har man i Hevels 
Cometographia. 
Det ser noksaa merkelig ut at Plinius har fundet det nød¬ 
vendig at dele kometerne i hele 12 klasser, naar man tar i 
betragtning at der hverken hos Livius eller andre ældre romerske 
historieskrivere nævnes en eneste komet før den som viste sig 
i aaret 44 f. Kr. Plinius omtaler rigtignok at der under krigen 
mellem Cæsar og Pompeius i aaret 49 f. Kr. skal ha vist sig 
et syn som gjorde selv de mørkeste nætter lyse. At man da 
har hat en komet, faar man bekræftet fra Kina, hvor man der 
saa en komet i april det aar: den stod da i Cassiopeia. Men 
som nævnt, en beskrivelse av en komet findes der ikke hos de 
ældste romerske historikere. Vel kan man træffe paa omtale 
av flammer, straalende striper og lignende, og disse kan nok 
tydes som kometer, især hvis man fra Kina kan hente visshet 
for at der her har været set en komet. 
Kometer fra 44 f. Kr. viste sig, som Sueton fortæller os, 
i de 7 dage da August holdt likfester for Cæsar. Menigmand 
trodde at det var Cæsars sjæl som var underveis fra jorden til 
firmamentet, hvor den siden skulde lyse ikke som komet, men 
som en evig stjerne. 
Stjerne den vorde! mot Komernes torv, Capitoliums tinde 
Julius straale som Grud, naar han ser fra den hvælvede himmel. 
August satte derfor en stjerne over Cæsars statue paa 
Forum, men selv var han, efter hvad Plinius beretter, av den 
mening at denne komet viste sig i anledning av at han nu overtok 
regjeringen. Og skal vi være sandheten tro, tilføier Plinius, 
var dette ogsaa det heldigste for det romerske rike. Kometen 
gav ogsaa August ideen til at la præge sølvmynter dels med 
Cæsars billede og kometen, dels med kometen alene. Slike 
mynter blev første gang slaat av Mithradates av hensyn til den 
komet som viste sig ved hans fødsel. Senere blev der lavet 
en hel del saadanne mynter og medaljer 1 ), og disse var forsynt 
T ) Nærmere beskrevet i Illustrierte Zeitnng nr. 3491, 26. mai 1910 
side 990—992. 
