81 
Eggene, som er meget smaa, 0,10—0,15 mm., bløte og 
næsten helt gjennemsigtige, avlægges naturligvis i jorden, ofte 
ogsaa i gjødsel og avfaldsdynger og utvikles uten nogen mellem- 
liggende forvandlingsstadier til unge ormer, som snart efter 
klækningen begynder sin borevirksomhet og sin selvstændige 
ernæring. 
1 god jord og ved rikelig næringstilgang utvikler de sig 
temmelig hurtig. Kropsringene, som forøvrig ved mikroskopisk 
undersøkelse oftest viser sig sammensat av flere sekundære ringer, 
øker i antal og naar hos de største arter efterhaanden optil 
over 200. 
Med hensyn til regnormenes ernæring, saa synes der ute 
blandt publikum almindelig at herske den anskuelse at det er 
selve jorden som er deres næring. Dette har dog kun til en viss 
grad sin rigtighet Regnormene kan nemlig likesaalitt som nogen 
anden dyreart leve av de mineralske bestanddele som utgjør 
hovedmassen av det løse jordsmon. En anden sak er det, at de 
jordarter hvori regnormene fortrinsvis lever, foruten de rent 
mineralske bestanddele tillike indeholder organiske rester i større 
eller mindre mængde. 
Foretagne jordanalyser har imidlertid vist, at selv den 
bedste aker- og havejord kun indeholder rent minimale mængder 
av kulstof, der som bekjendt er et av de vigtigste organiske 
bygningsstofter, og enkelte forskere, saaledes professor V. Hensen, 
har endog uttalt, at det er meget litet sandsynlig at regnormene 
vil kunne leve i nogen længere tid alene av saadan jord, maaske 
med undtagelse av jord, der delvis er dannet ved dekomposition 
av avfaldne løvblade. 
Det er forøvrig en allerede forlængst fastslaat kjendsgjerning 
at regnormene indsamler det meste av sit næringsmateriale oppe 
paa selve jordoverflaten, og naar det ikke destomindre er bevist 
at store jordmasser stadig passerer gjennem deres fordøielses- 
kanal, har man ment at dette er nødvendig for utboringen av 
deres ganger og rør i selve jordmasserne. 
Regnormene besidder nemlig ikke noget særlig boringsorgan 
eller graveredskap, saaledes som tilfældet er med mange andre 
av de i de løsere jordlag levende dyrearter. 
I ganske løs jord borer de sig ganske enkelt ind ved at 
presse sig ind mellem jordpartiklerne og trænge de omliggende 
6 
