100 
Men trods alt dette florerte kometovertroen mere end 
nogensinde i det 16de og 17de aarhundrede, og den fik hjælp 
fra en kant som kanske kan synes noget overraskende, nemlig 
fra dem som hadde stillet sig i den skarpeste opposition til den 
romerske kirke. Men var dette egentlig noget nyt? Hadde ikke 
kirkefædrene med Johannes Damascenus i spidsen anset kometen 
som varsel om Herrens vrede, og var det ikke en engel som 
førte kometen over himlen, og som skulde sørge for at den blev 
synlig der hvor straffen skulde eksekveres? Luther som ikke 
blev træt av at tale om narren fra Frauenburg — Kopernikus — 
sier, at Gud skaper ikke nogen komet uten at den betyr en ulykke, 
og et andet sted holder han sig ikke for god med sit bekjendte djerve 
sprog at stemple kometen som ,,en løsunge blandt planeterne“. 
Og Melanchthon, som interesserte sig sterkt for astrologi — han har 
saaledes utgit Ptolemæus’ astrologiske verk Tetrabiblos, og man 
behøver blot at blade i hans fysik for at faa et indtryk av hvor 
mægtig astrologien hadde grepet ham — astrologien hører hjemme 
i fysikken, ikke i astronomien — han der var av den anskuelse 
at hvis stjerner ikke skulde bety noget, hvorfor stod de da 
paa himlen, og som uttalte mangen en gang at det var den fræk- 
keste gudløshet at paastaa at kometen ikke varslet omveltninger 
paa jorden — han taler mangen gang i sine brever om den viik- 
ning kometer har. Saaledes for kun at nævne et eksempel uttaler 
han sig i et brev av 19. mars 1556 til dr. Hardenburg om aarets 
komet paa følgende maate: „Jeg saa kometen 5. mars nær ved 
Spica — dette har med videnskapen og love at gjøre. Derpaa 
steg kometen til Arkturus og saa liketil Den lille bjørn. Halen 
var vendt mot Holland. Samtidig indtraf der en konjunktion av 
Saturn og Mars. Det samme hændte ogsaa i 1506, det aar da 
keiser Karl V’s far dødeA Og heller ikke Zwingli var fri for 
kometfrygt. Er det da at undres paa at man holdt specielle 
gudstjenester naar en stor komet viste sig, eller at man holdt 
flittigere husandagt, som Storåker fortæller fra Helgeland, da Dona- 
tis komet straalte i 1858? En meget yndet tekst var Jeremias 
I. 11. 12, hvor der tales om et vaaknende træ — i grund- 
teksten er der her et ordspil, som ikke kan gjengis paa vort sprog. 
Men foruten denne assistance fra den geistlige stand kom 
der nu et nyt moment til, som blev grepet med begjærlighet 
av alle, og som er i høi kurs den dag idag. Hvergang en 
